48 desembre 2009 Missió SMOS concebuda per ‘telecos’ catalans 17 Un satèl·lit molt especial contra el canvi climàtic Pedro Vicente del Fraile, ‘primus inter 08 pares’ en telecomunicació: “El Col·legi ha de ser un òrgan consultiu” Cap a l’enginyeria TIC integrada i de gestió 04 Sumari ANY 15 NÚMERO 48 12/2009 Sumari Edita: Associació Catalana d’Enginyers de Telecomunicació (ACET) València, 84, local 1 bis 08015 BARCELONA T. 932292003 - F. 932292042 www.telecos.cat Consell de Direcció: Miquel Ramírez, degà del COETC Carles Martín, president de l’ACET Guillermo Canal, gerent del COETC/ACET Comunicació i Publicitat: Mari Campaña [email protected] Coordinació: Jordi Duch [email protected] Projecte de disseny i maquetació: Criteri de Comunicació, s.l. (www.criteri.cat) Fotografia i imatges: Ricard Novellas i Flickr Col·laboradors: José Mª Caballero Alfred Causi Diego Cervantes Jordi Duch Beatriz Gallardo Jordi A. Jauset José A. Lázaro Xavier Miguélez Manuel Moralejo Juan Manuel Parra Josep Prat José Carlos Ramos Joan Mª Ribes Josuè Sallent David Salleras Josep Segarra Óscar Suárez Laia Subirats Francesc Torres Pàg. Editorial: Any nou… vida nova 3 Destacats: Cap a l’enginyeria TIC integrada i de gestió El COETC s’implica en la protecció contra els llamps Homenatge a Pedro Vicente Nova Junta Directiva de l’ACET II Campionats Esportius Intercol·legials (CEI) Visites a RTVE i TMB Recta final cap a ‘la Nit’ III Sopar de Nadal rialler i improvisat 4 4 4 6 6 6 6 6 Entrevista: Pedro Vicente del Fraile, ‘primus inter pares’ en telecomunicació: “El Col·legi ha de ser un òrgan consultiu” 8 Tecnologia: Xarxes FTTH de Nova Generació (I Part) 13 Mirador: Un satèl·lit molt especial contra el canvi climàtic 18 Al rescat de la Ciutat de la Justícia 20 Convergència de xarxes i qualitat de servei 22 Arbitratge de valor afegit en rapidesa i imparcialitat 26 Empresa i societat: ‘Free’: Una porta a noves oportunitats 28 ‘Inter nos’: El paper de la dona enginyera Actualització de la normativa d’ICT Què hem anat a fer a la NASA La meva experiència del XXè Fòrum Telecos 32 33 34 37 Ofertes comercials i serveis: Rafaelhoteles ens acull a preus molt especials 38 Calidoscopi: Moment musical entranyable a Praga 40 Publicacions 42 Tribuna: Cap on va la Societat de la Informació? 43 Fotomecànica i impressió: Cevagraf, s.c.c.l. Dipòsit legal: B-17.897-99 L’opinió del Col·legi Oficial i de l’Associació Catalana d’Enginyers de Telecomunicació (COETC/ACET) queda reflectida exclusivament en la secció editorial. Els articles i les col·laboracions només reflecteixen les opinions dels seus autors. 02 TLC48-p.02 a 03 ok 16/12/09 15:57 Página 3 Editorial Any nou… vida nova ot semblar un tòpic començar l’editorial d’aquest número de la revista, l’últim de l’any, amb una invocació de bons auguris tan coneguda com és ‘Any nou, vida nova’, però no hi ha dubte que en aquesta ocasió encaixa a la perfecció. Tant és així, que el Col·legi i l’Associació s’ho han de prendre tan seriosament que els convé fer, de cara a la propera Nit de Cap d’Any, un bon llistat de propòsits de renovació per a l’any nou, ja que encetaran el 2010 traslladant l’activitat a la nova seu del carrer Alí-Bei, 59 de Barcelona. P L’activitat del Col·legi i l’Associació ha anat canviant d’ubicació al llarg dels primers anys de vida d’ambdues institucions, però sempre dins de Barcelona-ciutat. Es va començar a desenvolupar primer al carrer París, després a Ausiàs March i va continuar en uns despatxos a l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeria de Telecomunicació de Barcelona, per arribar finalment, coincidint amb la constitució de la demarcació del Col·legi, a l’actual seu del carrer València, 84, la més consolidada fins ara de tota la història del COETC/ACET, on ja portem vuit anys. Sigui com sigui, ara el Col·legi Oficial i l’Associació Catalana d’Enginyers de Telecomunicació donen un pas endavant traslladant la seva activitat al carrer Alí-Bei, 59, concretament a un indret en propietat adquirit el passat mes de juliol. La maduresa de la professió a Catalunya, traduïda en una col·legiació superior als 1.500 professionals, més de 6.000 titulats, cinc Escoles Superiors, una Associació d'Enginyers amb més de 15 anys d'existència i una Demarcació del Col·legi amb capacitat operativa (reflectida en el dia a dia de la Secretaria Tècnica i el Visat col·legial), creada l’any 2000, permeten refermar les bases de creació d’una entitat de notable solidesa i amb una considerable perspectiva futura. Convé remarcar, a més, que es tracta d’un pas endavant per a ambdues institucions, que s’afegeix al de constitu- ció del Col·legi d’Enginyers de Telecomunicació d’àmbit català, i que suposarà l’inici d’una nova etapa per als enginyers de telecomunicació. Un nou període que permetrà establir una relació més directa i fluida amb les Administracions, gestionar tots els recursos generats a Catalunya, una relació més propera amb tot el col·lectiu i millorar la presència de la professió i de la institució en tots els àmbits de la societat catalana. La nova seu del carrer Alí-Bei està distribuïda en dos nivells. Una planta inferior que acull l’espai social, a més de l’activitat de formació, i una altra de superior dedicada a zona de treball i de reunions. No cal a dir que esteu tots i totes convidats/des a visitarnos i conèixer la nova seu, la vostra seu. Col·legi i Associació encetaran el 2010 traslladant l’activitat a la nova seu del carrer Alí-Bei, 59 de Barcelona COETC/ACET 03 Destacats Cap a l’enginyeria TIC integrada i de gestió Jornada anual ‘Sant Gabriel 2009’ L’horitzó futur de l'Enginyeria de Telecomunicació ja es comença a entreveure a la UPF. La seva Escola Superior Politècnica ha incorporat per primer cop al nou curs acadèmic una oferta docent en enginyeria TIC integrada i de gestió. Un pla d’estudis que vam conèixer de primera mà durant la jornada de Sant Gabriel, celebrada a l’auditori del Campus de la Comunicació d’aquesta universitat. a jornada anual de celebració de Sant Gabriel, patró pel vicerector de la UPF, Miquel Oliver, que va inaugurar l’acte de l’enginyer de telecomunicació, ens ha portat celebrat el pasat dia 1 d’octubre amb una breu intervenció dedi- enguany a l’auditori del Campus de la Comunicació cada a subratllar la immersió de ple d’aquesta universitat, a de la Universitat Pompeu Fabra (UPF) per acostar- partir del curs actual 2009-2010, en el nou model d’ensenya- nos al nou esquema docent del que ha de ser la futura Enginyeria ment adaptat a l’Espai Europeu ‘Educació Superior (EEES), de Telecomunicació que ja es comença a perfilar. La taula de establert en base a l’anomenat ‘Procés de Bolonya’. A conti- ponents convidada amb aquesta finalitat estava encapçalada nuació, va prendre la paraula el subdirector de l’Escola Superior L Homenatge a Pedro Vicente El COETC s’implica en la protecció contra els llamps L es torres de telecomunicacions s’instal·len sovint en zones de molt alt risc d’activitat elèctrica destructiva per efecte dels llamps. Per analitzar aquest fenomen Lliurament de la placa commemorativa atmosfèric i la protecció que requereixen les instal·lacions TIC a Pedro Vicente del Fraile del nostre sector més vulnerables als seus efectes, el COETC va organitzar de manera conjunta amb l’empresa INT, la jornada E l passat 14 de setembre, el Consell del Colegio Oficial ‘Com protegir una torre de telecomunicacions sense morir en de Ingenieros de Telecomunicación (COIT) va retre l'intent’, que es va fer el passat dia 15 d’octubre a l’Escola homenatge al nostre company Pedro Vicente del d’Administració Pública de Catalunya. Fraile, per la seva dedicació com a conseller al llarg de 7 anys. Encetada amb una breu al·locució de benvinguda a la Per deixar-ne constància, el degà del COIT li va lliurar una cinquantena d’assistents, a càrrec del degà del COETC, Miquel placa commemorativa. Des del COETC/ACET ens plau també Ramírez, a continuació va prendre la paraula Ángel Rodríguez, de felicitar-lo i expressar-li el nostre reconeixement. director-gerent de INT i expert en protecció contra llamps, que 04 informàtica, sistemes audiovisuals de telecomu- Taula de ponents nicació i gestió de projectes, concebuts de Instant de la visita guiada pel Campus de manera integrada, en el sentit d’oferir la Comunicació de la UPF una base de formació comuna d’enginyer TIC”. Es tracta d’un enfoc Politècnica (ESP-UPF) i també president de acadèmic que respon, segons Frangi, l’ACET, Carles Martín, que es va adreçar al a “la necessitat de formar enginyers centenar d’assistents amb un missatge enco- amb competències transversals, ratjador centrat en la voluntat de l’Associació capaços d’afrontar la gestió de la inno- que encapçala, de guanyar protagonisme en l’àmbit universitari de les noves generacions de joves estudiants d’Enginyeria de Telecomunicació. Per aconseguir-ho, vació i la direcció estratègica d'empreses, i per tant de posicionar-se en llocs clau del sector TIC”. Per refermar aquest punt de vista docent, va avançar la seva intenció d’activar diferents opcions orien- va assegurar que és l’unica manera d’afavorir el salt al mercat tades a aquest objectiu futur i que tenen un mateix fil conductor de treball d’un altíssim percentatge de titulats. resumit en la necessitat de “millorar el nostre discurs”. Una Finalment, el degà del COETC, Miquel Ramírez, es va adreçar voluntat que s’hauria de traduir en capacitat d’optimitzar els als presents amb una breu al·locució de cloenda centrada, d’una recursos de formació i ‘networking’ de què disposa l’ACET, per banda, en els interrogants que obre el projecte de Llei Òmnibus promoure iniciatives de suport als joves enginyers en un moment en matèria d’activitats i serveis professionals i col·legials, i de de greu crisi econòmica, a més d’activitats socials vinculades l’altra, en la necessitat de posar al professional col·legiat al bell estretament a l’actual entorn tecnològic (com ara les relacio- mig del centre d‘atenció del Col·legi, amb l’objectiu de refermar nades amb la ‘tecnologia verda’), i de molts altres tipus. el paper col·lectiu de l’enginyer de telecomunicació en la societat. El tercer ponent per ordre d’intervenció, el director de l’Escola S’arribava així al tram final de la jornada, arrodonida amb Superior Politècnica, Alejandro Frangi, va exposar de manera una visita guiada pel nou Campus de la Comunicació i culmi- molt extensa i detallada les particularitats de la nova oferta de nada amb un còctel d’efecte estimulant de les relacions inter- graus en enginyeria TIC, basada en estudis interdisciplinars personals dels assistents. orientats a satisfer necessitats amb aplicacions pràctiques. El nou disseny curricular aplega “tres nous graus en telemàtica, COETC/ACET La jornada va congregar una cinquantena d’assistents (PDCE), que elimina, durant la formació de tempestes, el camp elèctric d'alta tensió de la infraestructura on s’instal·la, i anul·la així l'impacte del llamp, reduint riscos elèctrics i accidents. Ja en el tram final de l’acte, els participants van poder assistir a un petit taller pràctic de presa de contacte directe amb el nou parallamps PDCE que proposa INT per a la protecció de les torres de telecomunicacions, i amb unes quantes puntes Franklin afectades per llampecs, a més de va centrar la seva exposició en els parallamps convencionals, diferents maquetes de simulació dels efectes dels llamps i de tipus Franklin, i la seva problemàtica. Acte seguit, va inter- de producció d’energia electrostàtica. venir Javier Maldonado, enginyer expert en prevenció de riscos Per agrair la presència de tots ells, els organitzadors van laborals, que va fer un resum de la normativa actual en aquest regalar-los una còpia de l’informe elaborat per INT (‘Estudio àmbit, per posar en evidència les greus contradiccions que del comportamiento del rayo en la montaña, en un laboratorio planteja i el buit tècnic legal que implica. de alta tensión y en torres de telecomunicciones’), i un descar- Fet el repàs dels aspectes més teòrics, INT va acabar presen- regador d’electricitat estàtica. tant la seva nova tecnologia de protecció contra els llamps, anomenada parallamps desionitzador de càrrega electrostàtica COETC/ACET 05 Destacats II Campionats Esportius Intercol·legials (CEI) ulminada amb un notable èxit d’acollida i participació, la Nova Junta Directiva de l’ACET C primera edició dels I Campionats Esportius Intercol·legials (CEI) té garantida la seva continuitat. De fet, ara com ara ja s’estan preparant els II CEI, que començaran el proper mes de l passat 5 d’octubre es va constituir en Assemblea General març i presentaran algunes novetats. Concretament, s’han incor- Extraordinària la nova Junta Directiva de l’Associació porat dos esports nous, el pàdel i una cursa de 10 Km de reco- Catalana d’Enginyers de Telecomunicació (ACET). La compo- rregut al llarg del front marítim barceloní, que s’afegeixen als sició de la nova Junta és la següent: inicials de futbol sala, tennis taula, tennis i golf. A més, s’ha afegit Carles Martín Badell – President; Miquel Ramírez Martín – a l’organització el Col·legi de Farmacèutics de Barcelona. I per Vicepresident; Ramon Palacio León – Secretari; Josep Bosch últim, els campionats de tennis i pàdel es concentraran en un Solsona – Tresorer; Manuel Moralejo Herrero – Vocal 1; Josep cap de setmana amb l’objectiu de fer-los més assequibles per Segarra Mullerat – Vocal 2; Antoni Picola Llobet – Vocal 3; a les agendes dels participants. Com en la primera edició, la Enric Puig Martín – Vocal 4; Meritxell Bosch García – Vocal celebració dels II CEI culminarà amb el lliurament de trofeus i el 5; Carles Salvadó Usach – Vocal 6; Pere Alemany Miralpeix sorteig de regals posterior per a tots els participants, el dia 10 – Vocal 7; Albert Sitjà Bartrina – Vocal 8; Josep Pegueroles de juny, al Col·legi d’Enginyers de Camins, Canals i Ports. E Vallès – Vocal 9; Josep Mirabent López – Vocal 10 No t’ho pensis més i vine a practicar esport!! Visites a RTVE i TMB E l passat 29 de setembre, coincidint amb Sant Gabriel, patró dels enginyers de telecomunicació, el COETC/ACET va organitzar una visita guiada a les instal·lacions de RTVE a Sant Cugat. Els assistents van rebre la benvinguda de la directora del centre, Montserrat Abbad, de l’adjunt a Direcció, Pedro Acosta i de la responsable de Relacions Públiques, Ana Villegas. Posteriorment, Acosta va guiar els visitants al llarg del seu recorregut pel centre durant dues hores i a través dels estudis de producció, centres de control i redacció, entre moltes altres dependències. L’altra visita recent, en aquest cas de caire tècnic, ens va portar el passat 18 de novembre a les instal·lacions del centre de control de Transports Metropolitans de Barcelona (TMB). El seu responsable d’Arquitectura i Innovació Tecnològica de Negoci, Víctor Ribera, va ser l’encarregat de guiar els assistents i explicar-los el funcionament de l’organització operativa, dels sistemes de seguretat, de la megafonia i de molts altres aspectes relacionats amb les innovacions tecnològiques de la nova Línia 9 del Metro. Recta final cap a ‘la Nit’ a en la recta final d’arribada a III Sopar de Nadal rialler i improvisat l passat 10 de desembre els telecos vam gaudir del III Sopar J E sector TIC, la Nit de les Sofía, amb prop d’un centenar d’assistents, en un ambient distès Telecomunicacions, la seva propera quinzena edició, prevista amenitzat amb humor. La gran protagonista la vetllada va ser la per al proper 2 de març a l’Auditori de Barcelona i organitzada improvisació amb l’actuació d’ImproShow, on uns quants actors per l’ACET/COETC, comença a escalfar motors. En aquesta anaven destil·lant gags a partir d’unes poques paraules sugge- ocasió ‘la Nit’ centrarà l’atenció en l’evolució de la televisió, coin- rides de manera casual pels assistents en el mateix moment de cidint amb l’encesa digital. Per això, a més de comptar amb la la seva arribada a l’hotel. Com a resultat de tot plegat, el ‘show’ participació del Consell Audiovisual de Catalunya (CAC), tindrà va acabar sent memorable en participació, implicació i exaltació també per primer cop format televisiu. riallera i festiva de tots els presents. la cita anual de referència del 06 de Nadal celebrat un any més a la sala Top City del Princesa Entrevista ‘El colegio ha de ser un órgano consultivo’ Impulsor y dinamizador de la vida académica, colegial y profesional de nuestro sector, Pedro Vicente del Fraile se ha erigido en un referente de excepción para todo el colectivo, del que ha sido pionero también en materia de acercamiento Universidad-Empresa. Concretamente, en calidad de subdirector de Relaciones con las Empresas en la ETSETB-UPC durante dos candidaturas consecutivas (1994-2000), propició una escalada exponencial del número de becarios contratados por compañías de la industria de las telecomunicaciones. mpecemos por recordar la etapa previa a su nados despertó en mí el interés por las telecomunicaciones dilatada y prestigiosa trayectoria docente en y me incitó a estudiar esta ingeniería, a pesar de lo duro que Ingeniería de Telecomunicación en la ETSETB- era el ingreso en la Escuela. Antes de terminar mi enseñanza UPC, culminada con su reciente jubilación. secundaria (7 cursos más la reválida), que estudié por libre en ¿Qué le impulsó a cursar esta ingeniería? ¿Tenía verda- mi pueblo con mi padre como profesor, ya había montado un dera vocación de ‘teleco’? amplificador de audio y un receptor de radio. E El verdadero impulsor de mi vocación fue mi padre, que era farmacéutico de profesión en la localidad de Esquivias (Toledo), ¿Cómo transcurrieron sus años de ‘Escuela Superior’ tenía profundos conocimientos de física y era un gran aficio- (carrera universitaria) y qué impresión general le causaron? nado a la radio y a la electrónica. La experiencia de ver y vivir En aquel entonces (primeros cincuenta), cuando las carreras en casa el intercambio de informaciones con otros radioaficio- de ingeniería se impartían en ‘Escuelas especiales’ que depen- 08 Pedro Vicente del Fraile, ‘primus inter pares’ en telecomunicación Los profesores ‘pura sangre’ todavía no saben muy bien si las fábricas se construyen con ladrillos o con rotacionales y laplacianas dían de los distintos ministerios, la única de Ingeniería de el año 1966, cuando me incorporé a Copresa, una compañía Telecomunicación de España estaba en Madrid. Las ingenie- de la rama de componentes del grupo Philips. rías constaban de dos partes: una era el ingreso y la otra los 5 Algunos aspectos destacados del periodo de mi estancia en cursos de carrera. La preparación para el ingreso se realizaba Iberia Radio son la introducción en TV del sincronismo de líneas fuera del ámbito de la Escuela, normalmente en academias parti- indirecto mediante PLL y del sincronismo de cuadro antidesli- culares especializadas. La duración media empleada para el zante. En radio, se sustituyeron las válvulas por los transistores. ingreso en la Escuela era de 5 años y en los cinco cursos poste- Todas estas mejoras impulsaron a Iberia Radio a encabezar el riores, salvo excepciones, solía emplearse otros 5 años más. mercado de ventas. Cabe destacar también que en 1964 ya habíamos diseñado dos monitores experimentales de TV-Color, ¿Qué le resultó más útil de todo lo aprendido para iniciarse uno con el sistema PAL y el otro con el sistema SECAM. en el mercado de trabajo como profesional de la Ingeniería de Telecomunicación? ¿A partir de qué momento empieza su carrera docente Aunque el diseño de los circuitos electrónicos integrantes de universitaria y en qué circunstancias? la radio y la televisión fue imprescindible, quizás lo que más me En 1970, se concede la creación de una Escuela de Ingeniera ayudó fueron las prácticas, que como becario, hice en Standard de Telecomunicación en Barcelona. En esta fecha podríamos Eléctrica, en su fábrica de tubos de imagen para la televisión. decir que comienza mi participación en la Escuela, con la Allí adquirí conceptos de fabricación en serie, tolerancias mecá- búsqueda de un local, de un director, de profesores con expe- nicas, controles de calidad, tendencia a sacar un producto con riencia, la confección de programas, etc. Yo siempre digo que “cero defectos” y su coste, cosa que en la escuela nadie expli- soy más antiguo en la Escuela que la propia Escuela. caba entonces y ahora se sigue explicando muy poco. El 23 de noviembre del 1971 tuve el honor y la suerte de dar la primera clase de la Escuela (concretamente, en un edificio Vayamos al punto de partida de su trayectoria profesional de Terrassa situado en la Avda. del Caudillo nº 331), en la que ¿Cómo y dónde enlazó la formación con la profesión? todos estábamos de pie, porque todavía carecíamos de sillas Tras el ingreso en la Escuela, mi primer trabajo fue como profesor y mesas. Y es que las clases empezaron contra viento y marea, en una academia de Madrid de preparación para el ingreso en gracias al empuje y decisión del director Ricardo Valle Sánchez la Escuela Oficial Superior de Ingenieros de Telecomunicación, y a la inestimable colaboración de los profesores Jaume Herranz donde impartía física y análisis matemático, al tiempo que cursaba y Ramón Pallisa. los 5 cursos de la carrera en la Escuela. Terminada la carrera, en el año 1961, empecé a trabajar en la empresa Iberia Radio ¿Qué se encontró a su llegada a las aulas universitarias y Televisión, en Barcelona, en la que estuve dos años como en calidad de docente y qué obstáculos debió sortear director de fábrica de radio, al cabo de los cuales pasé al labo- para realizar esta labor en condiciones más o menos ratorio como jefe de proyectos y en este puesto estuve hasta idóneas, teniendo en cuenta que contribuyó decisiva- 09 Entrevista cursos de 1º y 2º. Yo en aquel año di digital, con sus sistemas de compresión Pedro Vicente del Fraile, Electrónica I (curso 2º), como ‘profesor (MPEG-2 y MPEG-4) y de corrección de ‘primus inter pares’ en telecomunicación encargado de curso’. En el curso 72/73, errores. Muy provechoso sin duda ha di Electrónica II (curso 3º), como ‘profesor sido el haber trabajado con el director adjunto’. Monté el laboratorio de Antonio Elías (fuente de buenas ideas) Electrónica Básica y organicé las primeras y su equipo directivo, en especial Francesc mente a poner en marcha la Escuela prácticas. En verano de 1974, la Escuela Torres Torres y Elisa Pla. de Ingeniería de Telecomunicación se traslada a Barcelona, a un edificio de Barcelona (ETSETB-UPC)? compartido con el Instituto de la Mujer Cuando llegó a la jubilación en 2004, Los primeros años fueron de gran preca- en la C/ Sant Pere més baix. A partir de recibió el Premio de Honor correspon- riedad económica: algunos compañeros 1975, imparto la asignatura de ‘Televisión’ diente a la novena edición de los y yo cedíamos gran parte de nuestro como ‘profesor agregado interino’ hasta Premios Salvà i Campillo, en recono- sueldo en apoyo a la sostenibilidad de el 1984 y como ‘profesor titular’ a partir cimiento a su trayectoria profesional. la Escuela. Otro inconveniente era el de 1985. Ejercí como profesor, con dedi- ¿Interrumpió a partir de este momento trabajar en Barcelona y tener que despla- cación parcial hasta 1991 y a partir de su dedicación a la profesión o la cana- zarte a Terrassa para impartir clases y esta fecha como profesor a tiempo lizó por otros medios, como por ejemplo prácticas. Otro obstáculo más fue tener completo hasta mi jubilación. colegiales y asociativos, entre otros? que superar las trabas impuestas por Efectivamente, interrumpí mi dedica- un grupo de profesores a los que vení- De todo lo acontecido a lo largo de ción a excepción del Colegio y la amos de la industria, y que aún sigue su destino profesional en la ETSETB- Asociación. También intento mante- siendo causa de la escasa relación exis- UPC, ¿qué considera más provechoso nerme al día asistiendo a mesas redondas, tente entre la Universidad y la Empresa. para su trayectoria académica? conferencias y cursos, y por supuesto Y es que los profesores ‘pura sangre’ El haber sobrevivido a las tentativas de a través de Internet. todavía no saben muy bien si las fábricas quedarse con la docencia de ‘Televisión’ se construyen con ladrillos o con rota- por parte de un grupo de profesores de Vayamos pues a su meritoria labor cionales y laplacianas. muy dudosa eficiencia y así, en mi jubi- colegial y asociativa en el COETC y la lación, haberla podido dejar en manos ACET (además de la correspondiente ¿Cuál fue su evolución como docente, de una persona íntegra y muy impuesta al COIT y a la AEIT), resumida en el en paralelo a la de la propia Escuela en la materia como es José Ramón alto grado de responsabilidad asumido de ‘telecos’ en la que ejerció hasta Casas. Muy provechoso ha sido el en ambos casos, concretamente como su jubilación? haberme auto-obligado a explicar, deta- vicedecano y vicepresidente, respec- A partir de 1971 y bajo la dirección de lladamente y con antelación suficiente, tivamente ¿cuál es su balance de la Ricardo Valle, en la Escuela se empe- todas las tecnologías introducidas en el tarea realizada por el COETC/ACET a zaron a impartir las enseñanzas corres- campo de la televisión, desde los años lo largo de todos estos años de mayor pondientes a la Ingeniería Superior de cincuenta hasta nuestros días, inclu- o menor implicación por su parte? Telecomunicación, empezando con los yendo el paso de la TV analógica a la TV El balance de la tarea llevada a cabo Acercamiento Universidad-Empresa En cuanto a su otra faceta profesional, la de gestor académico, ¿cómo transcurrió su etapa de subdirector de la ETSETB-UPC y qué aspectos contribuyó a priorizar? En 1994, me nombran subdirector de Relaciones con las Empresas, bajo la dirección del catedrático Antonio Elías Fusté, cargo que ocupé durante dos candidaturas consecutivas (1994-2000). En este periodo tuve numerosos contactos con la Industria, logrando que el número de becarios en empresas pasase de 20 a 752, al tiempo que se establecieron relaciones con muchas compañías. En 1995, se organiza la Comisión de Relaciones Universidad-Empresa (CRUE) y se redacta un borrador del Reglamento para el reconocimiento de créditos de Libre Elección para becarios en empresas. 10 I+D del teletexto español nivel 1 1/2 ¿Cuál fue su contribución concreta a la investigación y desarrollo del teletexto, que hoy incorporan todos los receptores de televisión? En la segunda mitad de la década de los 70, aparecen en Inglaterra dos sistemas de teletexto como ayuda a los sordos. Estos dos sistemas se refundieron en uno que se llamó Prestel. Este sistema sólo manejaba 96 caracteres y atributos serie (pérdida de un espacio en los cambios de color y tamaño). Con 96 caracteres se podía escribir en inglés (idioma sin acentos) pero un idioma como los de la Península Ibérica con caracteres acentuados y signos de apertura de interrogación y admiración, se hace casi imposible. En Francia, aparece el sistema Didon que maneja caracteres acentuados y atributos paralelos, pero para España era prohibitivo por su elevado precio. Por otra parte, el gobierno español exigía un teletexto que manejase los idiomas del Estado (castellano, catalán, gallego y eusquera). La solución era desarrollar un sistema vienen celebrando un encuentro anual con ampliación de repertorio de caracteres y cuyo precio fuera asequible. de este tipo. Este sistema fue desarrollado en los laboratorios de Copresa bajo mi dirección, con la colaboración del ingeniero de telecomunicación Pedro Barrera, ¿Qué opinión le merece el proceso y se denominó teletexto español nivel 1 1/2 y manejaba 128 caracteres, con actual de reconversión territorial del lo que se puede escribir casi correctamente en los idiomas de la Península COETC, cuya culminación debería Ibérica y además es ‘up-down’ compatible con los sistemas del nivel 1, es propiciar la creación del Colegio catalán decir, puede adquirir información codificada en estos sistemas. de ‘telecos’? Me parece prematuro y, dada la delicada situación actual del COIT, posiblemente por el COETC/ACET puede conside- valora su resultado global, resumido inoportuno y con cierto riesgo econó- rarse, en mi opinión, francamente pobre. en 14 ediciones sucesivas hasta hoy? mico, pudiendo llevar al COETC a endeu- Un alto porcentaje de los profesores de Para darle continuidad a la cena anual darse con pocas posibilidades de repo- la Escuela no están colegiados y una que Boixareu Editores organizaba en sición. A mi parecer, se está tomando máxima parte de los nuevos titulados no Barcelona, el COETC/ACET empezó a una decisión compulsiva de evolución se colegian, porque no sabemos contestar celebrar también anualmente ‘La Nit de demasiado rápida y, tal vez, poco medi- a la pregunta ¿Qué me da el colegio? las Telecomunicaciones’. Los organiza- tada. Ojalá todo salga bien y los posi- Tenemos muy poca relación con asocia- dores éramos Antonio Elías, Carlos Martín bles prestamistas sepan condonar la ciones industriales como ANIEL, Badell y yo mismo, asistidos siempre por deuda y los operarios sepan apretarse SECARTYS, ASIMILEC, etc. No interve- el incombustible José Mompín Poblet, el cinturón. Otra acción cuestionable es nimos ni en la normalización ni en la sin cuya ayuda ‘la Nit’ no hubiera tenido la de incitar a las demás demarcaciones implantación de nuevos sistemas como el éxito que tiene. Antonio Elías implantó a seguir por el mismo camino con la la TDT, el DAB o la TV sobre móvil. Los los Premios Salvà i Campillo en honor a misma celeridad y precipitación. contactos con los organismos guberna- este pionero de las telecomunicaciones. mentales sólo sirven para salir en la foto. Año tras año, ‘la Nit’ se ha ido transfor- ¿Cuáles son a su juicio los principales He de descartar de esta crítica a la mando en la cita anual de todos los rela- retos a los que debe hacer frente nuestra ‘Comisión para el ejercicio libre de la cionados con el sector de las telecomu- organización colegial y asociativa? profesión’ y a la ‘Comisión para la Nit’. nicaciones, la electrónica y la informá- De entrada, evitar que el conjunto tica. He de decir, que sin la aportación COETC/ACET se transforme en una Como inspirador del acontecimiento de las empresas colaboradoras esto no especie de oligarquía bicéfala. Asimismo, anual de referencia para todo el colec- hubiera sido posible. Nuestra ‘Nit’ ha en vez de presentar hechos consumados tivo, ‘La Nit de les Telecomunicacions’ servido de referencia para otras demar- y a toro pasado, debería utilizar los miem- ¿qué le impulsó a llevarlo a cabo y cómo caciones que desde hace un tiempo bros más idóneos de sus directivas (bien 11 Entrevista Pedro Vicente del Fraile, ‘primus inter pares’ en telecomunicación formando comisiones o encargando trabajos para intervenir en nombre del COETC/ACET), para prestar ayuda a otros estamentos, para sentar bases o El denominado teletexto español nivel 11/2 fue desarrollado en los laboratorios de Copresa bajo mi dirección bien para defender a la profesión con justicia y autoridad. Todo ello, con el objetivo de transformar el Colegio en un Curriculum vitae órgano consultivo de prestigio, al que Pedro Vicente del Fraile es doctor ingeniero de Telecomunicación y cole- recurra la Administración y la Industria. giado número 544. Empezó su carrera profesional en 1961 en la empresa Iberia Radio, donde ocupó los cargos de Jefe de la División de Radio y ¿Qué valoración le merece el sector Jefe del Laboratorio, sucesivamente. En 1967 se incorporó a la empresa español de las telecomunicaciones? Copresa, del grupo Philips, también como Jefe de los Laboratorios. En Como usuario, creo que estamos a nivel 1978 ascendió a Asesor Técnico de Dirección de la misma empresa, dedi- europeo, con coberturas casi totales y cándose al estudio y promoción de nuevas tecnologías, en especial las empezando a utilizar la fibra óptica hasta relacionadas con la televisión y el teletexto. Ejerció de director de la revista el hogar (FTTH), aunque los disposi- Miniwat y publicó más de 60 artículos en ésta y otras publicaciones. Ha tivos que utilizamos suelen provenir del sido profesor titular de la UPC, subdirector de la ETSETB-UPC y es miembro extranjero. Esto en gran parte es debido del Consejo Asesor de Mundo Electrónico y del Consejo del COIT. Asimismo, a la falta de investigación en nuestra fue miembro del Comité Organizador de Expotrónica, de la Junta Directiva industria privada y la poca conexión de ANIEL y presidente tanto del Grupo II como de la Comisión de Tecnología, Universidad-Empresa. Normalización y Homologación de la misma asociación. A nivel europeo Desgraciadamente, todavía existe el colaboró estrechamente con la EECA (European Electronic Components dicho ‘que inventen ellos, a nosotros Manufacturer Association) y la EACEM (European Association of Consumer ya nos lo enseñarán’. Afortunadamente, Electronics Manufacturers), en calidad de miembro del Comité de Dirección esta expresión está en trance de desapa- de ambas organizaciones. Ha ejercido de vicedecano del COETC y de recer pues las autoridades y las empresas vicepresidente de la ACET. parece que se han dado cuenta que si no se fomenta y se subvenciona debidamente la investigación nos queda- ¿Cómo ve el horizonte académico la homologación de las competencias remos en fuera de juego. y profesional de los ingenieros de de los ingenieros procedentes de cual- telecomunicación catalanes y espa- quier parte, facilitando así la libre circu- ¿Qué perspectivas de desarrollo futuro ñoles, desde la perspectiva del Es- lación y empleo en Europa a nuestros augura a nuestro sector en los ámbitos pacio Europeo de Educación Supe- ingenieros como profesionales acredi- catalán y español? rior (EEES), fruto de la Declaración tados por el título expedido por nues- No tengo ninguna duda que si la Industria de Bolonia? tras Escuelas. En la ETSETB-UPC se comparte las cuestiones de I+D+i con La creación del ‘crédito’ como unidad imparten en estos momentos dos la Universidad y las aprovecha, se creará de medida del trabajo académico en ‘grados’ y a partir del 2010 se impar- un puesto relevante en la Unión Europea. todo el EEES, permite la comparación tirán otros tres más. Evidentemente los gobiernos han de de la calidad de enseñanza de los propiciar este fenómeno. distintos centros y esto a su vez conlleva 12 J. Duch Tecnologia Taula 1. Comparativa de les característiques de les aplicacions en la xarxa Internet Xarxes FTTH de Nova Generació (I Part) Les Xarxes Òptiques Passives (Passive Optical Networks-PONs) són el sistema d’accés per fibra òptica a la llar (Fiber To The Home-FTTH) més important per donar servei a les actuals i futures necessitats de transmissió dels usuaris residencials, que ja es poden estimar en desenes de Mb/s. Es revisen aquí les raons de la importància de les PONs, a més dels estàndards GPON i EPON que s’estan desplegant actualment. E l trànsit a Internet està creixent contínuament i ja lirà 1 Gb/s, però sempre resten els problemes de propagació, supera a bastament el de veu per commutació de sobretot en interiors. circuits, que està sent substituïda per Veu sobre IP L’altra mitjà disponible és el coure, i més concretament la (VoIP). Les aplicacions IP més usuals són: VoIP, tecnologia xDSL (x Digital Subscriber Line) sobre parell bifilar, IPTV, pàgines web, xarxes d‘emmagatzematge en àrea, jocs que usa una arquitectura Punt-a-Punt (P2P), amb les seves en xarxa i Peer-to-Peer (compartició d’imatges, música i vídeo). principals variants asimètrica ADSL i d’alta velocitat VDSL. Les característiques típiques que han de ser ateses per la Però aquesta tecnologia està limitada pel soroll, aleshores xarxa Internet, en ample de banda i Qualitat de Servei (QoS), velocitats de desenes de Mb/s s’aconsegueixen només per varien segons l’aplicació. Les velocitats de transmissió van a distàncies de centenars de metres. Un altre mitjà en coure dels pocs kb/s per a la veu amb baixes pèrdues i baixa latència, és el cable coaxial, però no és immune a les interferències ni fins als 100 Mb/s amb qualitat best-effort per al Peer-to-Peer. a les condicions d’humitat i soroll. El vídeo varia el seu ample de banda segons que la definició Finalment, el mitjà de més gran ample de banda i més sigui estàndard (SDTV) o bé alta definició (HDTV) i precisa baixa immune al soroll i interferències és la fibra òptica (FO), essent Taula 1). variació de latència (jitter) (T la fibra òptica a casa (FTTH) la millor aposta de futur per a Les xarxes d’accés són el tram final que connecta els l’accés residencial, doncs amb dispositius de commutació usuaris a la xarxa Internet. Poden ser de tres tipus segons el òptica més madurs possibilitarà xarxes totalment òptiques, mitjà de transmissió emprat: sense fils, coure i fibra. Worldwide per tant la FO és preferida en un nou desplegament. Interoperability for Microwave Access (WiMAX) (802.16) és En un accés FTTH s’utilitzen les Xarxes Òptiques Passives l’estàndard per a les xarxes d’accés radio, amb una velocitat (Passive Optical Networks-PONs) sense cap equip actiu en de 70 Mb/s i un abast de només 5 km, però compartida per planta externa. D’aquesta manera, el manteniment és més múltiples usuaris, essent llavors incapaç de proveir serveis del econòmic que en una xarxa amb dispositius alimentats elèc- tipus IPTV; i encara que es preveu la seva evolució a 1 Gb/s, tricament en planta externa i a més la transmissió i formats l’accés ràdio està sotmès a interferències i problemes de propa- de modulació són transparents, permetent actualitzacions gació, essent difícil garantir QoS. La telefonia mòbil també de forma molt simple. Les PONs poden usar dues topolo- evoluciona des del 3G amb Long Term Evolution (LTE), amb gies: P2P, amb una FO dedicada entre l’usuari i la central velocitats de pic de baixada de 100 Mb/s, fins al 4G que asso- Figura 1) o Punt-a-Multipunt (P2MP), amb FO compar(CO) (F 14 Figura 1. PON amb arquitectura Punt-a-Punt (P2P) Figura 2. PONFiamb gura arquitectura 1. Topologiaen dearbre la xarxa Punt-a-Multipunt desplegada (P2MP) Figura 2). En P2MP una única tida per un conjunt d’usuaris (F 1480-1500 nm i el de pujada (upstream) en la banda de FO serveix N usuaris, la fibra es porta fins a la proximitat dels 1260-1360 nm. La banda de 1260-1360 nm permet utilitzar usuaris i allà es fracciona amb un dispositiu òptic passiu. La làsers de baix cost sense estabilització de temperatura del topologia P2P té un cost addicional respecte a la P2MP en tipus Fabry-Pérot a les ONUs. Els divisors de potència 1:k, desplegament de fibra en planta externa, repartidors en on k és múltiple de 2 (2, 4, 8, 16, 32, 64), es poden combinar central i consum de potència. Per tant, en mercat, la implan- fins a fer una partició màxima total N de 32 o 64, segons tació PON és majorment del tipus P2MP, i ens referirem a l’estàndard utilitzat i la distància OLT-ONUs, que pot ser fins aquesta topologia. a desenes de km. En una PON P2MP una FO surt d’un equip en CO Els estàndards actuals que despleguen pels operadors anomenat Terminació de Línia Òptica (Optical Line Terminal- en planta són el Gigabit-capable PON (GPON), especificat OLT) i un dispositiu passiu divisor/combinador de potència en la sèrie G.984.x de la Unió Internacional de òptica (splitter/combiner) segrega la FO en N fibres en una Telecomunicacions (UIT) des de l’any 2003, i amb veloci- topologia en arbre, fins a arribar als usuaris finals, on l’equip tats de baixada de 1244 i 2488 Mb/s i de pujada de 155, de recepció és la Unitat de Xarxa d’Usuari (Optical Network 622, 1244 Mb/s; i el Ethernet PON (EPON) (802.ah), rati- Unit-ONU). La funció de divisor es pot realitzar en sèrie en ficat per l’Institute of Electrical and Electronic Engineers vàries etapes de splitting, de forma que l’arquitectura s’adapta (IEEE) l’any 2004, essent una extensió del treball fet pel a la distribució dels usuaris. Les dades de baixada OLT-ONU comitè Ethernet in the First Mile (EFM), proporcionant una es transporten en una longitud d’ona, que es distribueix a velocitat efectiva bidireccional de 1 Gb/s. través de l’splitter a totes les ONUs. Per a la pujada de dades Comparativament, l’estàndard EPON és similar al GPON ONU-OLT s’usa una longitud d’ona diferent per a no inter- a nivell de velocitats de transmissió, però no ofereix les capa- ferir en la baixada i l’splitter combina les transmissions cap citats de gestió d’aquest darrer i té menor eficiència en trans- a l’OLT. Una característica de l’arquitectura P2MP és la missió, i es considera EPON com una solució de baix cost. capacitat de gestionar el tràfic segons les necessitats dels Addicionalment, els requeriments dels dispositius en EPON usuaris a través d’una assignació dinàmica de l’ample de són menys crítics que en GPON, cosa que fa que la solució banda (Dynamic Bandwidth Allocation-DBA). El protocol de EPON sigui més econòmica que l’equivalent GPON i és la control d’accés al medi (MAC) DBA també ha de coordinar tecnologia que s’està desplegant principalment a països les transmissions de les ONUs de forma que arribin a l’OLT asiàtics com al Japó i Corea. No obstant, a Europa els opera- sense col·lisions. Degut a que la baixada es reb per totes dors estan desplegant GPON, que encara que més costós, les ONUs, s’habilita un mecanisme d’encriptació per a garantir té millor rendiment i es proveït, entre d’altres, pels fabricants la privacitat de les comunicacions, que sol ser l’Advanced Alcatel-Lucent, Tellabs i Huawei. Es pot veure una descripció Encryption Standard (AES), amb una clau per a cada ONU. més detallada d’aquests dos estàndards en el número 38 El trànsit de baixada (downstream) es fa en la banda de de la revista Telecos. 15 Tecnologia Xarxes FTTH de Nova Generació (I Part) Figura 3. Encaminament en un AWG de 1 x N ports amb periodicitat FSR WDM-PON Les PONs amb splitter presentades anteriorment es poden cats sigui mitjançant la incorporació de resines especials o amb compensació mecànica. anomenar TDM-PONs, ja que usen TDM amb només dues Per tal de tenir un accés bidireccional full-duplex, amb longituds d’ona, compartides per múltiples usuaris. L’increment diferents longituds d’ona en una única fibra, es poden usar del nombre d’usuaris i de velocitats està limitat pel power dues longituds d’ona de FSR diferents, un FSR de baixada budget. Per a superar aquest inconvenient, les noves PONs i un altre de pujada. de FTTH de Nova Generació (NG-FTTH) fan ús de WDM, emprant múltiples longituds d’ona en les bandes C (15301560 nm) i L (1565-1595 nm). Per a distribuir les longituds d’ona als usuaris es pot usar el dispositiu Arrayed Waveguide Grating (AWG) en planta externa, que és selectiu en longitud d’ona amb baixes pèrdues, independentment del número d’usuaris connectats. Un AWG té una pèrdua òptica d’uns 5 dB, 12 dB menys que un splitter de 32. L’AWG en planta situat pròxim als Josep Prat Col·legiat núm. 3.653 Professor catedràtic de la UPC Grup de Comunicacions Òptiques (GCO) usuaris té 1 x N ports i encamina N longituds d’ona de la central cap a cadascun dels usuaris, de manera que cada usuari té una longitud d’ona associada per a comunicar-se amb l’OLT, creant una connexió virtual P2P, mantenint encara una important reducció de cost pel fet de compartir una fibra òptica amb N usuaris. El dispositiu està construït amb una matriu (array) de guies d’ona (waveguide) amb fases òptiques incrementals, de manera que cada increment de fase es correspon amb una guia, connectada a un port de Josep Segarra Vocal Junta ACET Doctor enginyer de telecomunicació i professor a la UPC Investigador al GCO de la UPC sortida. Llavors, per cada port de sortida només surt una longitud d’ona, en la que es produeix una interferència constructiva. Quan la fase arriba a 2 , el dispositiu té un comportament periòdic (en longitud d’ona); el període s’anomena Free Spectral Range (FSR) (Figura 3). Els AWGs en planta externa han de ser atèrmics, de manera que no precisin un estabilitzador de temperatura alimentat amb corrent DC, emperò diferents AWGs atèrmics s’han demostrat, fabri- 16 José A. Lázaro Doctor en ciències físiques i professor a la UPC Investigador al GCO de la UPC TLC48-p.17 a 19 ok 16/12/09 15:58 Página 18 Mirador Un satèl·lit molt especial contra el canvi climàtic ‘Telecos’ catalans, al capdavant de la missió espacial SMOS Satèl·lit SMOS en òrbita L a missió espacial SMOS s’emmarca en el conjunt de sensors del programa d’observació de la Terra anomenat “Planeta viu” de l’Agència Europea de l’Espai (ESA), que té com a objectiu la millora en la comprensió del funcionament del sistema Terra i l’impacte de l’activitat humana en els processos naturals. SMOS és el segon ‘explorador de la Terra’ (Earth Explorer) d’aquest programa desprès de GOCE, ja operatiu i orientat a la mesura del camp gravitatori terrestre. Està previst que en els propers anys arribin quatre ‘exploradors’ més que mesuraran paràmetres com ara l’extensió de la capa de gel, el camp Ben aviat es disposarà d'un registre complet a escala global de la salinitat dels oceans i de la humitat del terreny, dos variables fonamentals per al coneixement del clima de la Terra. Això es farà realitat amb l’ajut del satèl·lit SMOS (Soil Moisture and Ocean Salinity), posat en òrbita el passat dia 2 de novembre amb l’objectiu de portar a terme la primera missió espacial amb aquesta finalitat, i la primera també coliderada per ‘telecos’ catalans. magnètic terrestre, el vent o els núvols. La missió SMOS és una de les més innovadores que s’han dut a terme en observació de la Terra. A pesar de la seva rellevància científica, la humitat i la salinitat no havien estat mai mesurades periòdicament i globalment degut a la dificultat tecnològica que això suposava. La utilització de la radiometria per a obtenir paràmetres geofísics és coneguda des de fa molts anys i utilitzada habitualment per mesurar temperatura, vapor d’aigua atmosfèric, vent sobre l’oceà, extensió de la capa de gel, etc. L’any 1974 SkyLab va demostrar la viabilitat de calcular la humitat i la salinitat des de l’espai a partir de mesures radiomètriques en banda L (1,4 GHz). Però per a la mesura radiomètrica a tan baixa freqüència i amb els requeriments de resolució espai-temporal necessaris cal utilitzar antenes molt grans i amb capacitat de moviment exploratori relativament ràpid. Aquesta ha estat la principal limitació que ha impossibilitat aquest tipus d’observacions fins ara. Tecnologia punta MIRAS SMOS ha superat aquest repte tecnològic mitjançant la utilització d’una tècnica nova anomenada radiometria interferomètrica, heretada de les tècniques de síntesis que fan servir els radioastrònoms per mesurar galàxies i altres cossos celestes llunyans. Es tracta de l’instrument MIRAS, format per una estructura mecànica en forma de Y, amb tres braços d’una llargada aproximada de 4 metres i una part central en forma hexagonal. Aquesta estructura té repartides un total de 69 antenes relativament petites que capten simultàniament la radiació que prové de la Terra. Es combinen tots els senyals rebuts i amb un algorisme matemàtic es converteixen en mapes de ‘temperatura de brillantor’, que és el paràmetre emprat en radiometria per al·ludir a la potència 18 TLC48-p.17 a 19 ok 16/12/09 15:58 Página 19 la determinació de les seves prestacions i la definició dels mètodes de calibració. Durant els sis mesos que dura l’anomenada fase de comissionat de la missió SMOS a partir del seu llançament, el grup de radiometria de la UPC està participant en l’anàlisi de les dades del conjunt d’activitats que ha de certificar el bon funcionament del sensor. Pel que fa als algoGrup assessor científic i tecnològic de la missió espacial SMOS. D'esquerra a dreta: Merce rismes de recuperació de salinitat i humitat, Vall-llossera, Ignasi Corbella, Nuria Duffo, Francesc Torres i Adriano Camps, investigadors el mateix grup de Radiometria de la UPC de l’ETSETB-UPC ha tingut un paper clau en proporcionar mesures reals fetes en diverses campanyes al llarg dels anys amb el radiòmetre LAURA de radiació tèrmica dels cossos. Amb Tecnológico Industrial) té en l’estació construït en el propi laboratori. Finalment, aquest procediment, cada 1,2 segons de Villafranca del Castillo, que farà el el processat de les dades durant la fase MIRAS genera una imatge d’una àmplia seguiment de la missió des de Terra. operativa del satèl·lit (de tres a cinc anys) zona de la terra (uns 1.000 x 1.000 km2) Cal remarcar que l’aportació cien- el faran, entre d’altres, el Centre Expert situada sota la seva trajectòria. En aquesta tífica i tecnològica de Catalunya al projecte SMOS de Barcelona (BEC) ubicat a la imatge, les zones de terra seca són més SMOS és més que considerable. Així, Barceloneta i coparticipat per investiga- brillants que les de terra humida. Al seu el doctor Jordi Font de l’Institut de Ciències dors de la Universitat Politècnica de torn, aquestes darreres ho són més que del Mar (ICM) de Barcelona és el coin- Catalunya i de l’Institut de Ciències del l’aigua dolça i, finalment, les zones menys vestigador principal del projecte i respon- Mar. Des d’un punt de vista industrial, brillants són les d’aigua salada. En el sable de coordinar els grups europeus l’empresa de la Garriga, Mier Espacio, període de temps de mesura el satèl·lit que estudien la relació entre les varia- ha estat l’encarregada del desenvolupa- ha recorregut només uns 7 km i, per tant, cions de salinitat del mar i els canvis ment tecnològic i la construcció dels 72 la següent ‘fotografia’ té un grau de sola- climàtics. Del conjunt d’aportacions receptors radiomètrics del sensor. pament molt elevat amb la primera. catalanes, la de dels ‘telecos’ ha estat Finalment, també cal esmentar que D’aquesta manera s’aconsegueix millorar força important. D’una banda, Manuel el grup de Radiometria de la UPC, de la resolució per mitjà de promitjos d’imatges Martín Neira, doctor enginyer de tele- forma conjunta amb les empreses EADS- consecutives. A més, en el cas de la sali- comunicació de la ESA i format a la CASA Espacio i Mier Espacio, varen rebre nitat es preveu realitzar promitjos de Universitat Politècnica de Catalunya l’any 2004 el premi Salva i Campillo passades successives en diferents òrbites, (UPC), és l’enginyer principal de l’ins- d’Innovació Tecnològica atorgat per ja que aquest paràmetre és summament trument. D’altra banda, el grup de l’Associació d’Enginyers de Telecomu- estable espacialment i temporalment. Radiometria (RSLab) del departament nicació de Catalunya (ACET) amb motiu Un dels aspectes a destacar de la de Teoria del Senyal i Comunicacions de la seva contribució al projecte SMOS. missió SMOS és que, per primera vegada de la Universitat Politècnica de Catalunya la indústria espanyola està liderant un forma part del grup de científics euro- projecte aeroespacial d’aquesta magnitud. peus que va elaborar la proposta de la Així, l’empresa EADS-CASA-Espacio ha missió i actualment és un dels princi- estat la part contractant principal de l’ins- pals referents científics i tecnològics del trument i ha coordinat un ampli consorci projecte. Aquest grup ha portat a terme de 21 empreses d’onze països euro- el suport teòric de la missió, que inclou, peus. A més a més, les dades seran entre d’altres, el disseny conceptual de rebudes i distribuïdes pel centre que l’instrument, el desenvolupament del ESA/CDTI (Centro para el Desarrollo simulador oficial ‘end-to-end’ del sensor, Francesc Torres Torres Col·legiat núm. 9.369 Professor del Grup de Radiometria del Departament de Teoria del Senyal i Comunicacions de l’ETSETB-UPC 19 Mirador Ampliador de cobertura canalitzat TBS, rectificador i radioenllaç Al rescat de la Ciutat de la Justícia La Generalitat de Catalunya ha reforçat la cobertura interior de la xarxa Rescat (Radiocomunicacions d’Emergència i Seguretat de Catalunya), ampliant-la a la recent estrenada Ciutat de la Justícia, a l’Hospitalet de Llobregat. Es tracta d‘una intervenció a càrrec de ADTEL Sistemas de Telecomunicación, que garanteix les comunicacions dels cossos de seguretat d’acord amb les necessitats dels departaments de Justícia i Interior. L ’any 2005 la Generalitat de Catalunya va iniciar la posada en servei de la xarxa Rescat (Radiocomunicacions d’Emergència i Seguretat de Catalunya) per donar cobertura als diferents cossos de seguretat i d’emergències: Mossos d’Esquadra, Bombers de la Generalitat, Bombers de Barcelona, Guàrdia Urbana de Barcelona, direcció general de Protecció Civil, Servei d’Emergències Mèdiques, Agents Rurals, operaris de Política Territorial i Obres Públiques (PTOP), tècnics de l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA), del Servei Català de Trànsit i del Servei Meteorològic. Per atendre els requeriments de servei de tots aquests usuaris, la xarxa Rescat està sotmesa a un alt nivell d’exigència que implica les màximes garanties de bon funcionament, raó per la qual el seu disseny s’ha concebut amb l’objectiu de donar cobertura integral a tot Catalunya, inclosos els espais interiors dels túnels i dels edificis més singulars i significatius. Tot això explica que el seu desplegament s’estigui fent de manera continuada per anar millorant sempre les seves prestacions i garantint la comunicació al volum creixent d’usuaris, unes prioritats que han portat a ampliar el nombre d’estacions base (TBS) fins a les 210, que donen cobertura a uns 20.000 usuaris d’arreu de Catalunya. Dues xifres que, a més, no paren de crèixer al mateix ritme que ho fan les necessitats del servei. Ara com ara, la darrera intervenció orientada a satisfer aquestes noves demandes és la cobertura ‘indoor’ de la Ciutat de la Justícia, a l’Hospitalet de Llobregat, que acaba d’obrir les seves portes. Es tracta d’una infraestructura dissenyada per centralitzar els jutjats de Barcelona, que abasta una superfície construïda de més de 230.000 m2 (inclou 8 edificis d’entre 8 a 14 plantes cadascun, 2 pàrquings, un de privat i un altre de públic, i 3 plantes soterrades), i que ha suposat una inversió de més de 320 milions d’euros. Com que el funcionament natural d’aquest indret requereix la presència operativa de diferents cossos de seguretat (bàsicament, de mossos d’esquadra i guàrdia urbana), per garantir-los la comunicació permanent s’ha dissenyat una ampliació de la xarxa Rescat, capaç d’oferir Figura 1. Esquema de la solució cobertura al conjunt de zones on desenvolupen la seva feina i d’assegurar una capa- adoptada citat adequada a l’alta concentració d’efectius. 20 Solució proposada L’objectiu principal de la solució proposada era donar cobertura integral i garantir prou capacitat als canals de la xarxa Rescat repartits per tots els edificis de la Ciutat de la Justícia, incloses també les plantes inferiors i soterranis. Tot plegat, a més, es volia reforçar amb un sistema redundant que garantís el servei en cas de fallida de l’equip principal. La solució tècnica va ser supervisada i acceptada per l’oficina Rescat, que va validar l’adequada integració del sistema local d’aquest indret en la xarxa global. Capçalera D’acord amb volum de trànsit de veu que es preveia generar, es va optar per instal·lar una TBS exclusiva amb dues porta- Figura 2. Sistema radiant dores, que oferien un màxim de 7 canals de veu. Aquesta TBS està integrada dins de la xarxa Rescat mitjançant un enllaç de microones que transporta el senyal fins al DXT (commutador) l’entorn, per tal d’aprofitar al màxim la potència que circulava central ubicat a Torre Collserola. pel cable. També es van instal·lar antenes a les zones obertes Com que es tracta d’un servei crític, es va optar per afegir dels soterranis i de l’atri (espai cobert i comú a tot els edificis). un ampliador de cobertura canalitzat com a sistema redundant. Per desplegar tota la xarxa interior de la Ciutat de la Justícia Aquest ampliador capta, a través d’una antena de recepció, el es van necessitar més de 3.500 m de cable i un total de 34 senyal existent a l’exterior dels edificis, provinent d’una TBS veïna, antenes d’interior i 26 elements passius de distribució. i el transmet cap a l’interior. D’aquesta manera es garanteix que en cas de fallida de la TBS principal, el servei no es vegi afectat. Els dos equips de capçalera, ampliador de cobertura i TBS, es van combinar amb el mateix sistema radiant format per un conjunt de cable radiant i antenes interiors. Com a mesura de seguretat, i per evitar que qualsevol incident afectés a la cobertura de la Xarxa dins dels edificis, es va decidir situar els equips de capçalera en emplaçaments físics David Salleras Soler Col·legiat núm. 11.005 Director de l’Àrea de Radiocomunicacions de ADTEL Sistemas de Telecomunicación separats (cadascun en un edifici diferent). Sistema Radiant (SSRR) Per disposar de cobertura en l’interior d’edificis, s’acostuma a implantar dues solucions en sistemes radiants: cable radiant i antenes. La primera s’utilitza en espais longitudinals, pel fet que garanteix una cobertura uniforme. La segona, a base d’antenes, és idònia quan les zones a cobrir són més amplies. Com que en aquest cas, la superfície era extensa es va Juan Manuel Parra Hidalgo Enginyer de telecomunicació Cap de Projecte de ADTEL Sistemas de Telecomunicación decidir implementar una solució de sistema radiant formada per antenes i cable radiant. Es va utilitzar cable radiant de 7/8” com a troncal, per dur la senyal dels equips de capçalera al llarg de les zones comunes entre edificis. En l’entrada de cadascun dels edificis es va fer una derivació cap a l’interior mitjançant un element passiu. En aquest punt es va fer servir cable radiant de ?” i altres passius per distribuir el senyal a les diferents plantes de l’edifici. Pel que fa als extrems del cable radiant, en comptes d’utilitzar càrregues es van instal·lar antenes mimetitzades amb Óscar Suárez Tomé Enginyer de telecomunicació Director de la Divisió d’Operacions de ADTEL Sistemas de Telecomunicación Agraïments: Agraïm la col·laboració de l’Oficina Rescat de la Generalitat de Catalunya 21 Mirador La integración de las redes de voz, datos y televisión en una arquitectura única ha sido un proyecto largamente perseguido. Ya en los 80, la red ISDN presentó un interfaz unificado con acceso a datos X.25 y a circuitos PDH orientados a voz y vídeo. En los 90, la propuesta de ATM quiso integrar todo tipo de tráficos en una red de paquetes única. No alcanzó la aceptación esperada pero sentó las bases de la convergencia actual, estructurada sobre Ethernet/IP. Convergencia de redes y calidad de servicio L a apuesta Ethernet/IP cuenta con una extraordinaria base instalada y una tremenda experiencia en comunicaciones. Sin embargo, su despliegue como red universal no está exento de dificultades. Es más que sabido que las redes de paquetes son más eficientes y baratas que sus prede- cesoras de circuitos. El problema es que Ethernet/IP por sí mismos no están habilitados para garantizar ni una capacidad, ni una calidad predeterminada de un modo permanente, al menos tal y como lo han hecho hasta ahora los circuitos PDH-SDH. Este hecho puede ser un serio inconveniente para transportar señales de audio y video, incluso para transportar datos sensibles al tiempo. Recordemos que Ethernet apareció como tecnología ‘best effort’ para redes LAN, es decir, sin mecanismos para ofrecer calidades de servicio (QoS) diferenciadas para cada aplicación. En cambio, la génesis de IP es la de un protocolo de datagramas diseñado para mantener la interconexión de redes heterogéneas de un modo descentralizado y con la mínima intervención humana. Es decir, de modo nativo ninguna de las dos fue ideada para transportar voz o vídeo en tiempo real. La tardía adopción de Ethernet en redes metropolitanas (MAN) y extensas (WAN) se consigue gracias al uso de otras tecnologías como WDM, NG-SDH, PBB- Tabla 1. Ejemplo de componentes TE, o VPLS que logran mejorar las limitaciones originales de Ethernet. Por su parte, en una aplicación Triple Play el nivel IP echa mano de protocolos como MPLS, IntServ o DiffServ para soportar, con ciertas garantías, los requerimientos de calidad de servicio. Un negocio cambiante Una de las claves del proceso de convergencia es que las operadoras están abandonando el modelo de negocio centrado exclusivamente en la telefonía. Tras una década de contínuos progresos en las tecnologías de acceso y transmisión, ya 22 Tabla 2. ITU-T rec. Y-1541: requerimientos de ‘Calidad de Servicio’ a nivel IP están en condiciones de transformarse remoto y mensajes de emergencia. trasmitir paquetes en términos de velo- en multi-proveedores de servicios como • Entretenimiento. Puede incluir descarga cidad y volumen. televisión, vídeo bajo demanda, Internet, de clips de vídeo en tiempo real o dife- 2. Perfil de calidad de servicio. Define contenidos adiovisuales, o servicios rido, acceso a imágenes, mensajes de las características de calidad en términos privados de red; además de los consa- texto, archivos y páginas web. de retardos y errores de paquetes en su bidos servicios de conectividad, tele- Es decir, para certificar la viabilidad de tránsito por la red. fonía fija y celular. estas aplicaciones es necesario garan- Perfil de Ancho de Banda Viabilidad de las aplicaciones Multi-Play tizar individualmente el funcionamiento Permite describir el acceso en parámetros No obstante, el éxito de la implantación Tabla 1). de todos sus componentes (T de capacidad medidos en el punto de demar- a gran escala de estas nuevas aplicaciones depende en gran medida de que cación entre la operadora y su cliente: Camino de la excelencia • Caudal Comprometido (CIR) o ancho la red unificada C-Ethernet/IP sea capaz Del conjunto de referencias a seguir de garantizar tanto la capacidad como (las emanadas del MEF, la ITU-T, el IETF • Ráfaga Comprometida (CBS) o tamaño la calidad de las conexiones que facilita. y el IEEE, entre otras), cabe destacar máximo de una ráfaga admitida (bytes). Para conseguirlo van a resultar clave faci- dos de ellas: las del Metro Ethernet Forum • Caudal en Exceso (EIR) o tráfico en lidades como multidifusión, anchos de (MEF) y las de ITU-T. Las primeras, acon- exceso tolerado por la red, sin compro- banda flexibles, señalización y número sejan niveles de servicio en las redes miso de calidad (bit/s). de encapsulamientos. También será impor- Carrier-Ethernet descritos en base a los • Ráfaga en Exceso (EBS) o tamaño tante la configuración, la gestión de recursos parámetros de acceso. En cuanto a las máximo de ráfaga tolerada, sin compro- y el control de la congestión. segundas, la Y.1541 establece hasta miso de calidad (bytes). Pongamos algunos ejemplos de nuevas ocho clases de QoS para definir unos Existen diversas metodologías para evaluar aplicaciones: objetivos de calidad de la red IP. Siendo estos parámetros, entre las que destaca • Telenseñanza. Puede incluir sesiones fieles a estos organismos, se puede la RFC-2544. de vídeo interactivo, telefonía con el describir con precisión un servicio telecom Perfil de Calidad de Servicio profesor, descarga de material didáctico, mediante dos conjuntos de parámetros: De acuerdo con la ITU-T, el conjunto de pará- mensajería instantánea y navegación web. 1. Perfil del ancho de banda. Define metros que definen la QoS a nivel IP son: • Telemedicina. Puede incluir sesiones las características con las que se pueden • Retardo de trama (IPTD) o latencia de banda ofrecido por la red (bit/s). de vídeo y telefonía con un médico, acceso a material de información, monitorización del paciente, dispositivos de chequeo Figura 1. Ejemplo de medida de parámetros de calidad y capacidad con sonda AT-1541 23 Mirador Convergencia de redes y calidad de servicio de extremo a extremo (ms). • Variación del Retardo (IPDV) o jitter de paquete (ms). • Pérdida de Paquetes (IPLR) o relación de tramas conformes y no entregadas al destino (%). • Paquetes con Error (IPER) o relación de errores de bit observados en recepción (%). • Paquetes Figura 2. Ejemplo de SLA entre una operadora de telecomunicacione y su cliente. Desordenados (IPRR) o relación de paquetes que llegan fuera de orden (%). • Escalabilidad. Es la capacidad de la red complejo describir y comprobar el servicio Tabla 2) La recomendación ITU-T Y.1541 (T para incrementar velocidad sin perder calidad. Figura 2). Otra diferencia fundamental (F define estos umbrales. • Emulación TDM. Comprueba la calidad de es que en PDH/SDH el nivel de servicio La Auditoria de Red los circuitos emulados por una red de paquetes. se verifica en tiempo de instalación, mien- La verificación y la certificación de un servicio tras que en las redes unificadas la moni- extremo a extremo y comparar los resul- Acuerdos de prestación de servicio tados con lo establecido por las recomen- La dificultad intrínseca de la redes de en día son más comunes las auditorías daciones o en los acuerdos de provisión paquetes para proporcionar una calidad y certificaciones de servicios de conec- Figura 1). Los umbrales deben de servicio (F y unos ancho de banda precisos ha modi- tividad prestados por las redes unificadas, ser alcanzados de forma permanente y no ficado el contenido y la estructura misma ya que es la forma de conocer los deta- solamente en determinadas circunstan- de los acuerdos de provisión de servicio lles de la prestación y delimitar respon- cias o en franjas horarias poco ocupadas. (SLA) entre los proveedores y sus clientes. sabilidades en caso de incumplimiento. Otros parámetros que debe auditarse En las redes PDH/SDH la verificación Los SLA entre carriers, operadoras dependiendo del servicio son: de un SLA consiste en comprobar los y usuarios finales acaban beneficiando a • Disponibilidad. En redes carrier puede estar errores de bit (BER), la disponibilidad y todas las partes. En primer lugar, a los por encima del 99,999% en periodos anuales. el tiempo de conmutación a back-up clientes porque son los primeros intere- • Protección. Es el tiempo de conmutación al Figura 2), pero en las redes unificadas (F sados en comprobar la bondad de los back-up típicamente 50ms en redes carrier. Carrier-Ethernet/IP resulta bastante más servicios que tienen contratados moni- VPN L2, o VPN L3 consiste en medir de torización debe ser permanente. Estos son los motivos por los que hoy Figura 3). torizándolos si fuera posible (F Figura 3. Resultados de una auditoría de redes unificadas. En la parte superior, No obstante, los proveedores también medidas fuera de servicio del perfil de ancho de banda y parámetros de calidad. En obtienen beneficios ya que van a aumentar la parte inferior, monitorización en servicio de la QoS y disponibilidad. la satisfacción de sus clientes, van a extraer también más rendimiento de su red y finalmente acabarán siendo más competitivos en un mercado muy concurrido. Jose Mª Caballero Director general de Albedo Telecom www.telecom.albedo.biz 24 Mirador Arbitratge de valor afegit en rapidesa i imparcialitat Tribunal Arbitral Tècnic de Catalunya (TATC) Els col·lectius representats en la Fundació Privada Catalana per a l’Arbitratge Tècnic (FPCAT), entre ells el Col·legi d’Enginyers de Telecomunicació de Catalunya, gaudeixen d’un procediment de resolució de conflictes basat en la intervenció del Tribunal Arbitral Tècnic de Catalunya (TATC). Es tracta d‘un sistema alternatiu al judicial, enfront del qual es guanya en rapidesa i imparcialitat. l Tribunal Arbitral Tècnic de Catalunya (TATC), l’òrgan de la Fundació Privada E Catalana per a l'Arbitratge Tècnic (FPCAT), impulsat pel Col·legi d'Arquitectes, el Col·legi d'Economistes, el Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials, Col·legi d'Enginyers de Camins Canals i Ports i el Col·legi d’Enginyers de Telecomunica- ció de Catalunya, ofereix als seus promotors (als quals s’ha afegit darrerament el Col·legi de Mediadors d’Assegurances de Barcelona, la Cambra Oficial de Contractistes d’Obres de Catalunya, la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona, l’Associació d’Empreses d’Enginyeria i Consultoria Independents de Catalunya, el Gremi de Constructors d’Obres de Barcelona i Comarques, l’Associació de Consultors d’Estructures, PIMEC, ASINCA i la FECEMINTE). un procediment de resolució de conflictes basat en l’arbitratge tècnic. La seva funció consisteix exactament en designar els àrbitres, tutelar el procés d’arbitratge i obligar a les parts al compli- ment de la resolució arbitral, quan les parts enfrontades es sotmeten voluntàriament al veredicte del Tribunal. L'arbitratge és un procediment de resolució de conflictes alternatiu als processos judicials tradicionals, enfront dels quals s’aconsegueix un notable estalvi en temps i diners. La resolució final dictada pel Tribunal Arbitral, l’anomenat laude, és d’obligat compliment per les parts, i tan inapel·lable que només pot ser recorregut davant la justícia ordinària per defectes de forma. Per tant, la seva decisió, formalitzada en el laude, té la mateixa força que una sentència definitiva i no permet d’interposar recurs en cap altra instància superior. L’arbitratge és adequat per a tot tipus de conflictes (a excepció d’alguns casos que la Llei impedeix, sobretot aquells en què les parts no en tenen la lliure disposició, com ara els relatius a divorcis, temes laborals, etc.), però la voluntat del TATC és actuar només en assumptes d’arquitectura, enginyeria i economia. Per tant, centra la seva activitat en els tres sectors que coneixen millor els seus promotors, encara que pugui arbitrar en matèries alienes a aquestes disciplines. Sempre, i això és requisit imprescindible, que les parts enfrontades tinguin voluntat expressa d’acudir a aquest sistema. Per iniciar un procediment arbitral cal l'acord previ de les parts en conflicte, que el poden establir en el mateix moment d’esclatar el conflicte o bé de manera anticipada, a través d’una clàusula específica del contracte signat per les parts. Per aquesta Ramon Valls, vocal del TATC en raó, des del TATC es recomana que els contractes incorporin una clàusula arbitral representació del COETC de submissió a la seva jurisdicció. 26 Clàusula arbitral Per resoldre els conflictes mitjançant el procés arbitral tècnic del TATC cal incorporar als contractes una dels que han d’intervenir en cada cas és molt acurada i meditada, fet que obliga a avaluar tant els coneixements i experiència en la matèria objecte de la controvèrsia com la capacitat per clàusula arbitral de submissió a la seva jurisdicció, enfrontar-se al litigi en qüestió. D’aquesta manera, encara que com la següent: “Per a la resolució de qualsevol la relació d’àrbitres de partida per a la selecció és l’aportada per qüestió en litigi derivada del present contracte, les cada col·legi promotor, es pot donar el cas de suggerir un profes- parts se sotmeten a l’arbitratge d’equitat del Tribunal Arbitral Tècnic de Catalunya de la Fundació Privada Catalana per a l’Arbitratge Tècnic, al qual s’encomana la designació de l’àrbitre o els àrbitres i la tutela i administració de l’arbitratge.” Tres anys de vida En poc més de tres anys d’existència, el TATC s’ha refermat com la via més àgil i tècnicament solvent a l’hora de resoldre els conflictes sobre els quals ha d’arbitrar. Així i tot, li cal conti- Antoni Serra Ramoneda, president del TATC nuar fent l’esforç de difusió de la seva tasca, perquè encara hi ha un desconeixement generalitzat per part de la societat sobre aquesta alternativa legal als processos judicials, a través de la qual s’aconsegueix un arbitratge de valor afegit en rapidesa, imparcialitat i estalvi econòmic. Sobre el primer d’aquests avantatges, el d’agilitat en la resolució dels casos, s’aconsegueix per la via de reduir les formalitats excessives, i, com a conseqüència, el temps del litigi i els costos directes i indirectes que se’n derivin. Un altra de les particularitats més profitoses de l’arbitratge enfront dels procediments judicials habituals és que, en el cas sional que no formi part d’aquesta relació. D’altra banda, cal d’una controvèrsia centrada en aspectes tècnics, l’assumpte tenir en compte que les parts poden recusar a l’àrbitre o àrbi- pot ser tractat per àrbitres coneixedors en profunditat de la tres proposats, i en aquest cas el Tribunal haurà de fer una nova matèria objecte de litigi, que a més poden acompanyar-se (o proposta que sigui acceptada per les parts en litigi. no, en funció de quina sigui la seva voluntat), d’altres àrbitres En definitiva, convé subratllar que en tots els casos arbitrats especialitzats en temes jurídics. Aquesta especialització en fins ara pel TATC s’ha demostrat que es tracta d’una via efectiva les matèries arbitrables és, sens dubte, un dels aspectes clau per a la resolució de conflictes des de la més estricta imparcia- dels procediments arbitrals sotmesos al TATC, en la mesura litat. Una garantia que s’aconsegueix amb la intervenció dels que garanteix la intervenció d’experts en cada qüestió concreta tècnics, que a més no requereix un procés de peritatge, arran (l’àrbitre és un professional especialitzat i altament qualificat del qual es podrien allargar els terminis i encarir els procediments. en la temàtica objecte de litigi) i facilita la resolució dels conflictes. Per a més informació: www.tatcat.com Un més dels trets de valor afegit de la intervenció del TATC en la resolució d’un conflicte per la via arbitral, és la discreció del tribunal i dels àrbitres, que permet mantenir la privacitat de les actuacions i del resultat. D’aquesta manera es pot evitar qualsevol tipus de publicitat no desitjada, tant de les parts com de la controvèrsia. Com que, per tant, el paper dels arbitres és clau en la resolució de qualsevol conflicte, la seva selecció per part del TATC Guillermo Canal Gerent del COETC/ACET 27 Empresa i societat ‘Free’: una puerta a nuevas oportunidades En el mundo de los negocios lo ‘free’ no se acaba de entender. Y algunas instituciones con importante peso y creadores de opinión han puesto énfasis en asociar con la piratería todo lo gratis y/ o distribuido libremente. Este artículo pretende interpretar una nueva realidad de muy alto calado en la forma de concebir y hacer negocios. Una puerta a nuevas oportunidades. oñar con el ‘gratis total’ es inherente a nuestra cultura latina. Psicológicamente S es irresistible, si se trata de una propuesta comercial. Y aunque no sea lo que buscamos, cuando es la alternativa a una propuesta de pago, es la elección ganadora. Porque no supone riesgo alguno, no hay nada que perder. En contraposición, también solemos pensar que lo que es gratis no es de calidad. Y si lo es, hay algo oscuro detrás. ¿Qué es ‘free’? El término “free” en inglés da pie a bastante confusión, ya que la misma palabra se usa para denotar lo que en español definimos como ‘libre’ y ‘gratis’, dos conceptos diferentes. Para entenderlo podemos usar un ejemplo sencillo: las patentes. Cuando un inventor crea algún artefacto que puede ser muy útil para la industria y la sociedad, permite que su idea se distribuya libremente entre los posibles interesados en usarlo. Pero para compensar su esfuerzo y genialidad, nadie puede usarlo en su provecho, si no paga (no es gratis) unos cargos al inventor. Digamos que esta patente protege esos derechos del inventor durante 17 años. ‘Free’ en el mundo de los bits En el mundo que podríamos definir de los bits (software, música y documentos de cualquier tipo de contenido digital), existen algunos productos que se distribuyen en código abierto. Es decir, libremente. A todos nos vienen a la cabeza ejemplos conocidos como Linux o Apache. Existen más ejemplos similares que tal vez estemos usando ya: las fotos compartidas en Flickr bajo licencia ‘Creative Commons’, Wikipedia u otros. Figura 1 Así pues, que algo se distribuya libremente no significa que sea gratis. De hecho, en el caso del software podemos distinguir al menos tres modelos de negocio que funcionan de acuerdo con diferentes combinaciones reflejadas en la tabla-resumen: * Red Hat es una distribución de Linux llevada a cabo por una empresa que garantiza su funcionamiento para empresas. ‘Free’ en el mundo de los átomos En el mundo de productos y bienes tangibles, que podríamos definir como de átomos, hay también ejemplos de lo que estamos hablando. Así todos tenemos en Tabla-resumen* mente la típica oferta ‘compre uno y llévese otro gratis’ de cualquier supermercado. Otro ejemplo es el regalo de la impresora, que nos casa de por vida al proveedor de 28 Figura 2. Figura 3. Cuatro modelos de ‘negocio free’ resumidos por C. Anderson en su libro ‘Free’. caros cartuchos de impresión. marcas de lujo. Las clases medias imitan este comportamiento Aclarada la definición, conviene ir un poco más allá y explicar comprando productos ilegales copiados, es decir piratas. Las otros conceptos capaces de subvertir la verdad establecida por clases más pudientes, para diferenciarse consumen vorazmente algunos paradigmas. los últimos modelos que las grandes marcas lanzan al mercado. Y como el intervalo de tiempo entre el original y el pirata es cada ¿Rentable? ¿Pirata? ¿De calidad? Suele darse por válida la afirmación de que los modelos de negocio basados en la libre distribución de un producto, o en vez más corto, para constatar, por ejemplo, que las gafas D&G son originales ¡las lucen con la etiqueta colgando, mostrando el precio y el lugar de compra! ofrecer algo gratis no son rentables. Google es el caso más evidente Y por último, para descartar otro mito, el de que lo gratis es de que esto no es así. La empresa líder en motores de búsqueda de poca calidad, el último invento sorprendente: ¡una tienda ofrece gratis el servicio de búsqueda más potente del mundo. Y donde todo es gratis! Se llama ‘Es lo último’ y ha abierto sus a la vez tiene un modelo de negocio muy rentable basado en publi- puertas en Barcelona, inspirada en un modelo de negocio ya cidad que pagan empresas anunciantes (Figura 3). existente en Japón, el de la tienda ‘Sample Lab’ de Tokyo. Lo Otro mito que conviene desterrar es el de la piratería, mal que único que nos piden son los datos y listar los productos que nos les pese a ciertas industrias del pleistoceno que se niegan a admitir llevamos. Los fabricantes, como se ve, pagan dando sus productos la evolución del propio sector. En el mundo de los bits, la distri- gratis, para conocer los hábitos de los potenciales compradores. bución de los contenidos digitales (música, artículos, libros, películas…) se ha abaratado de forma radical, como consecuencia A qué dedicar la energía de la reformulación de su cadena de valor. De tal forma que, si En Avanzalis pensamos que hay una ley básica que obedece hasta hace un par de décadas la distribución era cara y nece- a la siguiente ecuación (Figura 1) que explica muchas de las saria, hoy en cambio ya no es así: un álbum se puede poner en cosas que pasan: Tiempo + Recursos = Constante Internet de forma accesible a millones de usuarios a un coste Básicamente se traduce en que, hoy en día alguien puede marginal. Y eso lo saben los consumidores. Spotify es el modelo dedicar mucho tiempo a buscar el último álbum de U2 en Internet. de negocio más extremo, donde permite acceso a toda la música Seguramente podrá encontrar alguna copia gratis y bajársela. ¡sin pagar nada! Normalmente esto le va a llevar tiempo. Después puede ser que Según el director de la revista Wired, Chris Anderson: “La pira- el enlace esté roto, que el contenido no sea el correcto, o que la tería es la fuerza de la gravedad de la economía actual… Y la pira- calidad sea deficiente. Por el contrario, si se trata de una persona tería es la que activa el fenómeno ‘free’ y no al revés”. Una afir- con una capacidad adquisitiva media, frente a esa dedicación mación que, según numerosos estudios(1), también es válida en de tiempo y energía, sabe que en 10 segundos desde su iPhone el mundo de los átomos, y que, como en el caso anterior, puede u ordenador puede descargarlo por unos 9,99 . Y ese precio resultar altamente provechosa para el desarrollo económico. Así, sí es razonable. Y lo mejor: el autor gana más dinero con esta en China, la nueva clase rica emergente se ha hecho fan de las compra que con un CD en una tienda. 29 Empresa i societat ‘Free’: una puerta a nuevas oportunidades Pensamiento de abundancia Algunas reglas que aporta la nueva ‘economía free’ son: Estamos ante un hito en la historia de la humanidad sin a “En un mercado competitivo los precios caen hasta el precedentes. Moore, con su famosa ley ya nos anticipó algunas coste marginal(4)”. Corolario para el mundo de los bits. “El pistas. Y es que por primera vez, los inputs de una economía coste marginal de hacer y distribuir un contenido digital o un industrial abundan y a un coste que va en caída libre, tendiendo software es muy bajo, por lo que conviene regalarlo”. a cero. Se trata de: a Capacidad de proceso; a Almacenamiento; a Esto hace que las barreras de entrada sean muy bajas… a Ancho de banda y que la forma de rentabilizar un negocio online no sea obvia Sorprende sin embargo ver cómo algunas compañías/ depar- a Paradoja de Stweart Brand: “Por un lado la información – tamentos corporativos escatiman en el tamaño de los buzones exclusiva – quiere ser cara, porque es muy valiosa… Por otro, de correo o de voz. Cuando lo escaso es el tiempo, la atención la información quiere ser gratuita, porque el coste de difun- y la capacidad de pensar de las personas. Tenemos que cambiar dirla es cada vez más barato”. Un sencillo ejemplo: los artí- el chip y comenzar a pensar a lo grande, en despilfarrar esos culos de Avanzalis pueden conseguirse en Internet gratuita- recursos primarios para producir nuevas formas de competir. mente, pero atender a una conferencia de sus integrantes debe ser pagada. Porque nuestro tiempo es limitado. Una economía ‘free’ unos 300 mil millones de dólares. Hoy en día, analizando el Oportunidades para competir en momentos de recesión ranking de las mejores compañías del mundo, el 68% desarro- Huelga decir que todas las reflexiones hechas hasta aquí llan su actividad entorno a ideas y no bienes o servicios tangi- son perfectamente válidas para actividades de negocio tradi- bles. Es lo que viene a llamarse la economía del conocimiento. cionales como las denominadas ‘brick and mortar’. Un ejemplo Un aspecto diferenciador entre los mercados clásicos y notorio es Inditex, una empresa que rompió las reglas de las los basados en Internet es el reparto de la cuota del mismo. colecciones y se convirtió en una organización competitivia En la Figura 2 se constata que, si bien el liderazgo de los 3 global. Entender y aprovechar el fenómeno Free, en cada primeros es hegemónico en el mercado tradicional, en la Red empresa, es responsabilidad de sus directivos. Según diversas estimaciones(2) el negocio free alcanza el primero barre casi todo el mercado. Y es el ejemplo de Google, Facebook, Skype… Otra característica diferente es la irrupción de nuevos valores no monetarios. Se trata de ‘la reputación’ y ‘la atención’. Un estudio de Andy Oran trató de averiguar por qué los integrantes de una comunidad generaban contenidos de forma gratuita. Las razones principales fueron: a Comunidad. Las personas se sienten parte de ella y desean contribuir para mantenerla viva; a Desarrollo personal; a Soporte mutuo entre iguales Y así aparece lo que los sociólogos han bautizado como José Carlos Ramos Col·legiat núm. 08608 [email protected] Referencias: (1) ‘The Priacy Paradox’. Kal Rautiala y Christopher Sprigman ‘Mavens’, personas con conocimiento que disfrutan compar- (2) Chris Anderson, 2008 tiéndolo. Son mecanismos de transacciones no monetarias. (3) The gift: forms and functions of exchange in archaic socie- Es lo que también se ha venido a llamar la gift-giving economy ties. Marcel Mauss y Ian Cunnison. 1954 o economía de intercambio de regalos(3). (4) Joseph Bertrand. Matemático 30 ‘Inter nos’ El paper de la dona enginyera Malgrat que el paper de la dona enginyera és el mateix que el de l'home enginyer, el nombre d'aquestes en el món laboral és considerablement inferior. De la mateixa manera, en els estudis secundaris, les noies representen un percentatge menor en la modalitat tecnològica. Per què passa això? Tot i que pugui haver-hi motius genètics, el factor social és clau. l paper de la dona enginyera és idèntic al de l'home exàmens de la carrera, frases amb subjecte masculí del tipus: enginyer: millorar la societat a través de les tecno- “David és un enginyer de telecomunicació que ha de...”, que logies. Ara com ara, les TIC ja intervenen i s'utilitzen reflecteixen la realitat de les aules de telecomunicació, on les en gairebé tots els àmbits de la societat, des de la noies estan en minoria. Com a conseqüència, el nombre de salut a la seguretat, passant per la mobilitat, l'aprenentatge, dones professionals inserides de ple en el món laboral és igual- l'habitatge, l'espai, etc. Això té a veure en bona part amb el ment irrisori. Curiosament, ja en els estudis secundaris, les noies fet que les telecomunicacions són una de les ciències d’abast representen un percentatge considerablement inferior en la més interdisciplinari. Enginyers i enginyeres interactuen contí- modalitat tecnològica. Per què succeeix això? E nuament amb professionals de tot tipus: metges, psicòlegs, Tot i que pugui haver-hi motius genètics, el factor social és físics, informàtics, matemàtics, pedagogs, etc., amb l’objectiu clau. Les dones ens trobem davant d'una gran manca d’es- comú de treballar per a les persones. tereotips o estímuls, que ens despertin l'interès per desenvo- El perfil professional de les enginyeres i els enginyers és lupar una carrera professional en el món de les telecomunica- molt semblant. Ambdós grups comparteixen esperit voca- cions i de les TIC. És per això que es fa especialment impor- cional, els emociona de la mateixa manera veure com la tecno- tant que els i les professionals en telecomunicacions apropin logia impacta en la societat i han rebut una formació calcada. el sector a alumnes d'escoles i instituts, explicant les seves On rau doncs la diferència? Malgrat que alguns estudis assen- experiències. Faig, doncs, una crida a l'esperit vocacional yalen que les dones enginyeres són més comunicatives [1] i animant a tothom a estudiar allò que els agradi, deixant de tenen millor capacitat organitzativa, la principal diferència es banda els prejudicis. fa palesa en el món laboral, on les dones enginyeres no gaudeixen de les mateixes condicions, i apareixen les desigualtats tot i tenir les mateixes capacitats [2]. El gran fre de la igualtat de gènere és la maternitat. L'empresariat, davant d'una capacitació equivalent, els prefereix a ells, moltes vegades per no assumir el cost que implica una baixa de maternitat. I fins hi tot la mateixa distinció es pot fer extensiva i materialitzar-se en l'acomiadament. Laia Subirats Col·legiada núm. 15.837 Altres països europeus, ja fa temps que treballen en temes d'igualtat de gènere i van per davant en aquesta qüestió i en Referències d'altres, com ara, la conciliació de la vida familiar i laboral. A [1] La Salle-URL. “Estudi DonaTIC: una reflexió sobre la dona l'estranger hi ha més flexibilitat, es treballa més per objectius tecnològica”, 2008. http://www.salle.url.edu/donaTIC. i des de casa, cosa que afavoreix l'aprofitament del temps. [2] María José González, Irene Lapuerta i Águeda Quiroga, Malauradament, massa cops hem llegit, per exemple en 32 “L'estructura de gènere a la UPF”, 2007. http://www.upf.edu/igualtat. Des del mes de setembre de l’any passat, la Comisión Asesora para el Despliegue de las Infraestructuras de Acceso Ultrarrápidas (CADIAU) està elaborant propostes per a la modificació de la normativa ICT. Actualització de la normativa d’ICT Figura 1 L a normativa d’ICT (Infraestructures Comunes de D’acord amb els diferents aspectes a tenir en compte, les Telecomunicació) iniciada el 1988 amb el Real Decreto tasques es divideixen en subgrups (Figura 1). 1/1998 sobre ICT, i continuada l’any següent amb el El COIT està col·laborant en els subgrups 2, 3, 5, 6, 7, 8 i 9. Decret 279/1999, que reglamenta la llei anterior i que Els aspectes principals de les modificacions previstes serien: al seu torn es va modificar el 2003 (Decret 401/2003), bàsica- 1. Cablejar l’edifici amb fibra òptica fins al PAU (Punt d’Accés ment en l’annex 4: ‘Norma d’edificació en matèria de teleco- d’Usuari) de cada habitatge. 2. En l’interior dels habitatges, es municacions’, ha arribat ja al seu onzè aniversari. farà una distribució amb “cablejat estructurat”. En el PAU A partir d’ara, es vol anar adaptant la normativa als canvis s’instal·laran els elements necessaris per incloure la fibra òptica tecnològics i les demandes dels usuaris, i amb aquesta finalitat en el sistema de distribució. 3. Redimensionar el PAU per possi- s’està començant a revisar i modificar el reglament en diferents bilitar la instal·lació dels elements descrits en el punt anterior, i aspectes. Sobretot, pel que fa als mitjans i tecnologies de capa- revisar el dimensionament de la resta d’infraestructures. citat superior i que abasten un llarg horitzó temporal de pervi- 4. Crear una nova categoria, dins del registre d’empreses vència. En aquest context, el Ministerio de Industria, Turismo y instal·ladores, per garantir l’existència d’entitats capacitades Comercio, a través de la Secretaría de Estado de Telecomuni- per treballar amb les xarxes IAU (Infraestructures d’Accés caciones y Sociedad de la Información, ha posat en marxa, des Ultraràpides), així com amb les funcionalitats relacionades amb del setembre del 2008, un grup de treball anomenat CADIAU la xarxa de gestió i la llar digital. 5. Determinar el contingut mínim (Comisión Asesora para el Despliegue de las Infraestructuras de dels nous projectes d’ICT. 6. Establir un sistema de consultes Acceso Ultrarrápidas), amb la finalitat d’elaborar propostes per als operadors per determinar el tipus de cablejat de distribució a la modificació de la normativa sobre ICT. per l’edifici. Els últims esborranys de treball semblen ja gairebé La finalitat d’aquestes modificacions és: definitius. Si tot fa el seu curs, a finals d’any, o a primers del 1. Facilitar la introducció de les infraestructures d’accés ultrar- proper, es publicarà la nova normativa. Es tracta d’un canvi que ràpid en els edificis, independitzant les xarxes interiors de les obligarà al nostre col·lectiu d’enginyers de telecomunicació a dels operadors, per tal de possibilitar que els usuaris puguin actualitzar els coneixements, atès que, a partir d’ara i potser contractar els serveis a l’operador que els interessi més. més que mai, ens caldrà estar presents a peu d’obra per garantir 2. Analitzar les solucions tècniques d’actualització de les edifi- la correcta implementació de les noves xarxes IAU. cacions existents. 3. Facilitar la incorporació als habitatges de les funcionalitats de la llar digital. Per llar digital s’entén l’habitatge que satisfà les necessitats dels seus usuaris en en matèria de confort, seguretat, estalvi energètic, comunicació i accés a continguts multimèdia, teletreball, formació i oci, mitjançant la convergència de les infraestructures, equipaments i serveis. Joan Mª Ribes Artigas Col·legiat núm. 07706 33 ‘Inter nos’ Què hem anat a fer a la NASA Som dos enginyers de telecomunicació de la UPC, el Xavier i la Beatriz, que treballem de manera directa i indirecta en el sector aeroespacial i que aquest estiu passat hem participat en un programa de la International Space University (ISU). Ho expliquem a continuació i us animem a participar-hi en les próximes edicions. l sector de l’aeronàutica i l’espai engloba múltiples teixen conceptes generals sobre l’espai relacionats amb medi- àrees de coneixement i per tant necessita profes- cina, enginyeria, economia i finances, física, política, dret i sionals especialitzats en diferents disciplines, com societat. Es completen amb dues setmanes d’activitats depar- ara l’enginyeria, la medicina, el dret, la física, l’edu- tamentals orientades a determinar el tipus d’especialització E cació o l’economia. Les telecomunicacions hi juguen un paper que es vol fer, i tres setmanes més de projecte en grup. important, derivat de la seva estreta relació amb aplicacions Per participar en els programes de la ISU cal superar un d’observació de la terra, control, simulació, comunicacions o procés de selecció basat en el currículum, tant acadèmic navegació per satèl·lit, entre d’altres. Un protagonisme que com professional. Com que es tracta d’una universitat privada, està guanyant terreny a Catalunya, on el sector aeroespacial el cost dels estudis no està subvencionat per l’Administració manté una evolució ascendent, tant de caire científic i educatiu Pública però la pròpia institució docent disposa d’un programa com empresarial. Iniciatives com el Parc Aeroespacial i de la de beques autogestionat amb fons provinents de patrocina- Mobilitat de Viladecans, impulsat per la Generalitat de Catalunya dors externs. En el cas específic dels participants catalans, i l’Ajuntament de Viladecans, o la creació de l’associació BAIE les ajudes provenen de la Generalitat de Catalunya, l’Ajuntament (Barcelona Aeronàutica i Espai) reflecteixen aquesta expansió de Barcelona i l’Agència Espacial Europea (ESA). Aquestes i també la voluntat de cohesió d’empreses, universitats i centres ajudes cobreixen un percentatge del 60-70% del cost total de recerca amb l’objectiu d’enfortir el sector i les seves compe- del curs. La resta s’ha d’aportar de manera particular o a tències a nivell europeu. través de patrocinadors disposats a finançar-la. Atents l’un i l’altre a aquesta realitat, i tots dos també, el Pel que fa al seu personal docent, l’integren professio- Xavier i la Beatriz, enginyers de telecomunicació de la UPC nals de prestigi com ara el Dr. Jeff Hoffman, astronauta retirat que treballem de manera directa i indirecta en el sector aero- de la NASA (National Aeronautics ans Space Administration) espacial, hem participat aquest estiu en un programa sobre i actual professor del MIT (Massachussets Institute of Technology), espai de la International Space University (ISU – i investigadors i directius d’agències espacials, empreses, http://www.isunet.edu). centres de recerca i universitats d’arreu del món. La darrera edició del SSP ha aplegat 140 participants International Space University (ISU) (4 dels quals eren enginyers de telecomunicació catalans), Fundada l’any 1987, la ISU, amb seu central a França, de 35 països d’arreu del món i s’ha fet a les instal·lacions ofereix diferents programes d’estudis de postgrau a professio- de Ames Research Center que la NASA té a la badia de San nals del sector aeroespacial. Un d’aquests és l’anomenat ‘Space Francisco, just al cor del Silicon Valley, al costat de les oficines Studies Program’ (SSP), que dóna accés a un currículum multi- centrals d’empreses punteres en el sector de les telecomu- disciplinar basat en una metodologia de treball intercultural i nicacions, com ara CISCO i Oracle, patrocinadores del curs, internacional. Es tracta d’un programa anual i itinerant que o també Google, Yahoo i Apple. consisteix en quatre setmanes de classes troncals on s’impar- 34 A Ames hi ha el túnel de vent més gran del món, dissenyat Imatge virtual del Parc Aeroespacial i la Mobilitat de Viladecans (gentilesa d’Incasòl) El nostre equip durant la competició de coets i concebut per desenvolupar-hi assajos aerofísics d’aeronaus, riments d’energia sostenible, fent ús de les tecnologies provi- i es fa recerca en matèria de guiatge, navegació i control (GNC), nents del sector espacial. enginyeria de sistemes, materials aeroespacials, astrobiologia, observació de la terra, astrofísica, vols tripulats i simulació. La nostra experiència personal Aquesta ha estat la primera vegada que el programa s’em- Com a enginyers de telecomunicació que som, l’experiència plaça en les instal·lacions d’una agència espacial, fet que és molt enriquidora en tots els sentits, ja que permet accedir a suposa una gran facilitat d’accés al coneixement, als recursos coneixements generals sobre espai en altres disciplines que no i al contacte amb el seu personal. són curriculars en la nostra carrera, mantenir contacte directe Els projectes en grup, posteriors al bloc de classes tron- amb altres professionals del sector, i també aprendre a treballar cals i departamentals, que s’han desenvolupat aquest any amb companys d’altres cultures. En el meu cas particular d’es- engloben temàtiques sobre exploració, gestió de riscos i medi tudiant (el del Xavier), vaig decidir fer el SSP per obrir-me camí ambient. Els tres projectes han estat: en el sector espacial cercant sinèrgies amb la meva àrea d’ex- 1) ACCESS Mars (‘Assessing Cave Capabilities Establishing pertesa. Actualment estic fent el doctorat sobre sistemes de Specific Solutions’). Projecte sobre la viabilitat de l’ús de coves videoconferència i transmissió de vídeo d’alta qualitat sobre i tubs de lava com alternativa a la construcció d’hàbitats sobre xarxes de nova generació, així com en el disseny de l’Internet la superfície del planeta Mart. El resultat del projecte ha estat del futur, conjuntament amb un grup d’investigadors de la fundació el disseny d’una missió completa per enviar els primers humans i2CAT i la UPC (http://hdwiki.i2cat.net). Els sistemes audiovisuals al planeta, basant-se principalment en les de referència de les que desenvolupem es podrien fer servir en aplicacions espacials agències NASA i ESA. orientades, per exemple, a l’observació de la Terra, a telemedi- 2) DREAM (‘Disaster Risk Evaluation And Management’). cina o a comunicacions entre planetes. A més, el programa m’ha Desenvolupar una eina que, basant-se en un software proba- permès conèixer l’estat de l’art en xarxes espacials, com ara la bilístic, sigui capaç de mitigar les conseqüències provocades ‘Interplanetary Network’ (IPN), de comunicacions interplanetària per desastres naturals. Aquest adaptada a les característiques projecte està centrat en el cas intrínseques de les transmissions particular de la regió de Belize, a espacials de llarga distància, com Centre-Amèrica, i comptà amb són el retard marcat fortament pel el finançament del grup Capra temps de propagació, la tolerància del Banc Mundial. a errors i el propi moviment dels 3) SAFEN Earth (‘Space Aid for cossos celestes. Energy Needs on Earth’). Proposta El departament natural per a un d’eines per als governs nacionals enginyer de telecomunicació és el disposats a incrementar els reque- Assajos a les instal·lacions de NASA Ames d’aplicacions per satèl·lit, on es 35 ‘Inter nos’ Què hem anat a fer a la NASA La primera astronauta sud-coreana i estudiant del SSP, Soyeon Yi, acompanyada de la coautora Beatriz Gallardo, durant una trobada-col·loqui amb els viatgers de l’espai presenten sobretot sistemes de navegació i observació de la de negoci en el sector fins a la influència dels mitjans de comu- terra, però vaig optar per l’enginyeria de sistemes espacials per nicació en la societat, passant per les contribucions dels països tal d’adquirir nous coneixements de mecànica orbital, propulsió llatino-americans i asiàtics a la carrera espacial o el tradicional de coets, estructures o metodologies de treball concurrent, que col·loqui d’astronautes de diferents nacionalitats i agències per em van permetre analitzar els problemes d’interferències que debatre el futur en temes d’exploració. produeixen els propulsors d’ions de les aeronaus sobre el sistemes Com a conclusió, cal dir que la ISU és una porta d’entrada de comunicació i electrònica. Dins d’aquest departament és on al sector aeroespacial per a professionals de totes les àrees es porten a terme les tradicionals competicions de robots i coets de coneixement que vulguin desenvolupar la seva carrera de maquetació. Enguany es van muntar i programar robots de professional en aquesta indústria. Això s’aconsegueix, bàsi- recollida de mostres, a més de dissenyar, construir i llançar des cament, amb l’intercanvi de coneixements i una cartera de de les pistes d’aterratge militars de Moffet Field, els coets més contactes ben nodrida quan s’arriba al final de cada programa. grans de la història de la ISU amb un total de 5 grups participants. Altres opcions més properes poden ser el Màster en Aeroespai Per part meva (de Beatriz), el SSP m’ha ofert, com a profes- de la UPC o estades en centres de la ESA. En qualsevol cas, sora associada, l’oportunitat de coordinar un grup de 56 profes- el punt important a remarcar és que les telecomunicacions sionals en un projecte sobre exploració de Mart (ACCESS Mars). aporten una clara especialització al sector aeroespacial, i per La idea d’aquest projecte és que tothom hi participi aportant aquest motiu gaudeixen actualment d’una notable expansió coneixements en diferents àrees (comunicacions, risc, cost, en aquest entorn tan necessitat de professionals qualificats geologia, medicina, dret, etc.) i assolir els objectius definits en capaços d’afrontar els nombrosos reptes futurs. la missió. La clau de l‘èxit és el treball en equip; aprendre i compartir. Vaig començar la meva carrera professional al Centre de Tecnologia Aeroespacial (CTAE), on he treballat durant 3 anys i mig en temes de navegació per satèl·lit i aeronaus no tripulades. Després d’haver participat a la ISU com a estudiant al 2007, vaig decidir iniciar el meu doctorat sobre ciències aeroespacials. Actualment, treballo a la ‘Concurrent Design Facility’ Xavier Miguélez Col·legiat núm. 12.809 (CDF) de l’Agència Espacial Europea (ESA), on assumeixo funcions d’enginyera de sistemes. Addicionalment al programa de classes, departaments i projectes, es preparen workshops i visites professionals, com ara a laboratoris de la NASA i a empreses com Google o SpaceX. També s’organitzen col·loquis setmanals on un grup d’experts debaten temes d’actualitat de tot tipus, des de les oportunitats 36 Beatriz Gallardo Enginyera de telecomunicació i màster aeroespacial ‘Inter nos’ Com tants de vosaltres, sóc un alumne de la UPC, el Diego Cervantes, que es troba immers en la difícil tasca que suposa finalitzar una carrera com la nostra. Com bé sabeu, l’Enginyeria de Telecos és exigent, dura i fins i tot en molts moments desagraïda. Però hi ha moltes coses que valen la pena, i he tingut la sort de trobar-ne una d’important. Us parlo del Fòrum Telecos. La meva experiència del XXè Fòrum Telecos i mireu la pàgina web http://forumtelecos.upc.edu S els gaudeixes amb molta més intensitat. desinteressada pels alumnes de l’ETSETB, amb l’únic objectiu tipus d’esdeveniments tenen continuïtat. Des d’aquí, només d’apropar els móns de l’empresa i la universitat. Aquest pas, vull transmetre que si alguna vegada existeix la possibilitat tan i tan complicat, es vol suavitzar amb la celebració d’aquest de col·laborar en fires d’aquest estil, no ho dubteu. Sigueu tipus d’activitats. empresaris, estudiants o professors els que llegiu aquest veureu que el Fòrum és una fira d’empreses que Ja són 20 edicions de Fòrum les que portem, i és gràcies es fa any rere any al Campus Nord de la UPC. a l’esforç d’alumnes amb iniciativa que volen alguna cosa Es tracta d’un esdeveniment organitzat de forma més que anar a classe i aprovar assignatures, que aquest Però us vull parlar de la meva experiència, de tot allò que article, tan sols vull encoratjar-vos a que l’any que ve hi doneu he viscut dins l’organització del Fòrum. Per a mi ha estat la un cop de mà, a casa nostra, la de ‘telecos’, ja us asseguro meva primera empresa. M’explico: he après a organitzar- que sereu sempre benvinguts. me a mi mateix i als del voltant, a assumir responsabilitats i Enguany vull agrair especialment l’esforç que han fet les a delegar-ne, a ser conscient de la meva capacitat i dels que empreses participants, que fins i tot en temps de crisi creuen m’envolten. Per a un estudiant, l’empresa és sempre el final en la importància d’aquest tipus d’actes i que durant una del trajecte. Passem per la universitat per formar-nos, per jornada deixen la seva tasca professional per xerrar amb tots aprendre, però no és fins que et trobes davant d’uns profes- els alumnes que s’hi acosten per parlar de futur. Gràcies sionals del món laboral, quan t’adones que en realitat no també al suport que ens ha ofert, com cada any, el Col·legi saps res. Oficial d’Enginyers de Telecomunicació de Catalunya, la Llavors és quan coneixes a fons tots aquells impondera- Generalitat de Catalunya i l’escola de ‘telecos’ (l’ETSETB). I bles que afecten els projectes laborals: els pressupostos a per descomptat a la resta de membres organitzadors: Alexandra respectar, els cicles de treball, la lenta burocràcia o el fet de de Febrer, Fernando Serra, Gerard Alvarez, Gonzalo Barja, donar la cara davant de professionals quan hi ha una acti- Guillermo Gonzalez, Jagjit Singh, Javier Esteban, Nacho vitat que no surt tal i com s’havia previst. Però us he de reco- Moreno, Pablo Urmentea, Rubén Tamayo, Sergio Ferreiro i nèixer que estic content, estic satisfet de la feina realitzada Tomàs Herver. quan et venen les empreses i et donen les gràcies per tot, quan et venen els alumnes i t’agraeixen que han trobat una primera feina gràcies al Fòrum. No us enganyaré pas, haig d’admetre que han existit diferències de caire organitzatiu. Però és que això no passa també a nivell professional? Precisament d’aquestes divergències han sorgit les millors idees, i me n’alegro d’haver passat per aquests moments tan difícils, perquè després els bons instants Diego Cervantes Alumne de l’ETSETB-UPC 37 Ofertes comercials i serveis Rafaelhoteles ens acull a preus molt especials Des del passat dia 1 de desembre, la cadena hotelera Rafaelhoteles, posa a disposició dels col·legiats i associats tarifes especials per als seus hotels de Madrid, Barcelona, Alcalá de Henares, Alcobendas i Badalona. Es tracta d’una oferta comercial fruit del conveni signat pel COETC/ACET amb l’esmentada empresa madrilenya d’hostaleria. L es condicions concretes del conveni signat pel COETC/ACET amb l’empresa madrilenya d’hostaleria Rafaelhoteles s‘ofeixen de manera detallada a tot el col·lectiu en l’espai corresponent a serveis>ofertes comercials de la nostra Intranet, accessible des de l’exterior a través de la web www.telecos.cat. De manera genèrica, i en base a aquest conveni, tots plegats ens beneficiarem d’una tarifa màxima per a cadascun dels hotels de la cadena Rafaelhoteles (els sis de Madrid: Atocha, Pirámides, Ventas, Madrid Norte, Orense i Forum Alcalá; i els tres de Barcelona: Rafaelhoteles Diagonal Port, Casanova by Rafael Hotels i Badalona), de manera que ens assegurarem de no pagar un import superior a l’acordat durant els 365 dies de l’any. Tanmateix, si en el moment d’efectuar la reserva existeix una oferta inferior, s’aplicarà directament Habitació superior del Casanova by Rafael Hotels l’import més baix. Informació addicional La marca Rafaelhoteles, amb 8 establiments disponibles La consulta de les tarifes es pot fer directament amb l’hotel entre Madrid-capital i Barcelona-ciutat, es caracteritza per o a través de la central de reserves (902 100 015). Igualment, habitacions funcionals totalment pensades pel client de negocis: a través de la pàgina web www.rafaelhoteles.com es dispo- habitacions amples y acollidores amb servei d’ADSL gratuït, sarà d’informació addicional sobre a promocions especials, climatització i TV via satèl·lit. paquets i ofertes. Per poder-se beneficiar de l’oferta, caldrà Al seu torn, la marca By Rafael Hotels abasta dos esta- presentar el carnet de col·legiat/da a la recepció de l’hotel en bliments (Casanova by Rafael Hotels i La Pleta by Rafael Hotels) qüestió. que pertanyen a la selecta col·lecció d’hotels exclusius ‘Small Creada al 1993, Rafaelhoteles és una cadena hotelera Luxury Hotels of the World’ (SLH), que garanteix un seguit de que compta amb dues marques pròpies: Rafaelhoteles y By valors afegits d’alt nivell amb l’objectiu de propiciar una estada Rafael Hotels. En l’actualitat disposa de 1.318 habitacions inoblidable als seus clients. A més, l’hotel Casanova by Rafael distribuïdes en deu establiments a Alcalá de Henares, Alcobendas, Hotels ha entrat recentment a formar part de ‘Preferred Badalona, Baqueira, Barcelona i Madrid; així com de 66 sales Boutique’, una altra distinció com a membre d’hotels de luxe. de reunions, el que suposa més de 6.000 m2 destinats a tot tipus d’esdeveniments. 38 COETC/ACET 39 Calidoscopi Arte y cultura Momento musical entrañable en Suele decirse que la voz es el instrumento musical más completo, el instrumento musical por excelencia. Posiblemente es el más antiguo que existe y el primero que el hombre utilizó, pues antes de descubrir que el roce o golpes entre dos piedras o dos palos producían un sonido, nuestros antecesores ya gritaban, gruñían, suspiraban, tatareaban, en definitiva, cantaban. ecuerdo, al respecto, una bonita experiencia que las preocupaciones, los pensamientos, el cansancio acumu- viví hace unos meses en la preciosa ciudad de lado del día... sólo parecía existir la música, liderada por esa Praga, durante unas cortas vacaciones inver- increíble voz que tanto me impresionaba. Fue entonces cuando nales. En el hotel donde estaba hospedado se tuve una sensación que nunca antes había experimentado: anunciaba un concierto de música clásica en la capilla del percibí que realmente había cuatro instrumentos musicales, Monasterio de St. Michael, fundado en el siglo XVII, y situado incluida la voz, totalmente compenetrados y con una fusión en la calle Melantrichova, próximo a la Plaza de San Wenceslao. perfecta entre ellos. Era la primera vez que me sucedía pues El repertorio incluía distintos fragmentos de obras clásicas siempre había diferenciado la voz del resto de instrumentos, populares (Mozart, Händel, Bach, Vivaldi, Albinoni, Schubert, pero en esta ocasión, por alguna razón que desconozco, no Dvorak) y estaba interpretado por un cuarteto de arpa, órgano, fue así. Lo que escuchaba era una identificación de todos ellos, violín, y voz. El concierto era a última hora de la tarde y me cada uno con su propia tesitura y con una dinámica y equilibrio pareció una buena forma de terminar el día después de la que le conferían un resultado final muy gratificante: la sorpren- interminable visita, por la mañana, al fabuloso castillo de la dente modulación de la voz, la melancólica melodía del violín, ciudad. Llegada la hora, me dirigí al monasterio y me encontré los angelicales ‘glissandos’ del arpa y el acompañamiento sólido con algunas personas que ya estaban haciendo cola. La y pausado del órgano creaban una atmósfera muy especial. capilla era reducida, acogedora y, por suerte, disponía de Fueron instantes muy emocionantes, difíciles de olvidar y, poste- calefacción, lo cual se agradecía pues la temperatura era riormente, me preguntaba por qué con tantos años de educa- próxima a los 0ºC. Se habían dispuesto varias filas de sillas, ción musical a mis espaldas, era la primera vez que tenía esta con una capacidad aproximada para 80 personas aunque extraordinaria percepción. A partir de ese día, constaté y me di no llegó a ocuparse en su totalidad. cuenta de lo poderosa que es la voz. No hace falta decir que R Tomé asiento en la segunda fila y a los poco minutos se guardo un excelente recuerdo de la soprano, Marie Batinicová, inició el concierto. Recuerdo que, al comienzo de la tercera y aún conservo las sensaciones vividas, almacenadas segura- obra, cerré los ojos para ser más consciente del momento mente en algunas zonas de mis hemisferios cerebrales. presente, respiré profundamente, y me dejé acariciar por la Esta experiencia me hizo reflexionar acerca de los habi- música que estaba percibiendo. Las sensaciones que experi- tuales usos, intuitivos, de la voz ante diversas situaciones: menté son difíciles de transcribir. Delante de mí había cuatro ¿susurramos o cantamos para tranquilizarnos?, ¿cómo expre- músicos, pero el sonido de uno de ellos prevalecía por encima samos el dolor?, ¿y la sorpresa? No hace falta decir como de los otros, impactándome profundamente por su potencia y reaccionaríamos la mayoría de nosotros, si un día al comprobar su capacidad expresiva: era la voz de la soprano. Durante esos los resultados de la lotería comprobáramos que somos uno minutos, las ondas sonoras ocupaban plenamente todo el de los afortunados... En realidad, la voz refleja nuestro estado espacio, y poco a poco mi mente se fundió con ellas. Se evadieron físico, mental y emocional, permitiendo una comunicación 40 Praga entre nuestro mundo interior con el exte- exclusivamente a la genética. rior y facilitando la expresión de nuestros De forma similar, son inte- sentimientos. resantes las declaraciones del ¿Somos realmente conscientes de su cardiólogo Valentín Fuster, en la poder? Los políticos, comunicadores, confe- presentación del libro “Corazón y renciantes, locutores, conocen su potencia- Mente”, del cual es coautor con el lidad y saben lo que pueden transmitir con ella, psiquiatra Luís Rojas Marcos. El cardió- la influencia que ejercen sobre los receptores, sobre logo citaba que “…entre un 25% y un 50% su audiencia. La voz convence, seduce, enamora, libera, de los pacientes que acuden a mi consulta no tienen en conmueve,...¿será acaso porque transmite algo más que realidad un problema de corazón, sino que sufren una altera- frecuencias y/o armónicos?, ¿cambia nuestro estado emocional ción emocional…” y añadía que “…en muchas ocasiones con si el jefe nos saluda y sonríe amablemente por la mañana antes la comunicación se pueden solucionar problemas físicos…” de empezar la jornada laboral o si tan solo nos dice “buenos Ambos autores también comentaron que tratar cuerpo y mente días” con voz apagada, con un porte serio y sin apenas mirarnos separadamente es un error. [2] a los ojos?, ¿qué ocurre en nuestro sistema de percepción que ¿Será cierto que una voz cálida y afectuosa acompañada altera nuestro estado fisiológico y anímico?, ¿qué valor añadido de una sonrisa sincera y honesta, contribuirían a una mejora transmitimos realmente con la voz? En un concierto, en una del bienestar de las personas que nos rodean y, por extensión, conversación, en una conferencia, en un discurso, en una de toda la sociedad? plegaria, algo más que las simples palabras se transmite con la voz, ¿lo hemos percibido así alguna vez? La neurociencia aporta algunos datos que sugieren su potencial terapéutico. En una entrevista [1] a Carmen Sandi, directora del laboratorio de genética de la conducta del ‘Brain Mind Institute’ (Lausana), a la pregunta ¿se nos puede curar con palabras? respondía “…en la medida en que provocan reacciones bioquímicas neuronales, desde luego…” Añadía, también, que “…ahora vemos que la sociedad o las rela- Jordi A. Jauset Ingeniero de Telecomunicación (colegiado nº 1.845) Doctor en comunicación y músico Autor del libro “Música y neurociencia: la musicoterapia” ciones afectivas pueden provocar cambios cognitivos en las Referencias: personas tan decisivos como la genética…” Afirmación a [1] Amiguet, Ll. La Contra, La Vanguardia, 17 de junio de 2009 tener en cuenta por la importancia que se atribuye a nuestra [2] López, C. “Más allá de la enfermedad”, Tendencias, La capacidad de influir en aspectos hasta ahora reservados Vanguardia, p.26, 23 de octubre de 2008 41 Calidoscopi Publicacions Manual Práctico de Ordenación Local de las Telecomunicaciones Autor: Raimon Balart (IVIRON Enginyeria Las tecnologías de la Información y las Comunicaciones en la Empresa Española, 2009 de Telecomunicació, S.L.) Autores: AETIC, Secretaría de Estado de Web de ENTER (Centro de Análisis de la Sociedad de la Información y las Telecomunicaciones Instituto de Empresa) Editorial: COIT Telecomunicaciones y para la Sociedad de http://www.enter.ie.edu/faces/es/jsf/index.jsp la Información (SETSI) i Everis El desplegament de les xarxes de telecomunica- Editorial: AETIC cions és un element clau del desenvolupament Creat l’any 2004, ENTER és un centre de referència en matèria de generació i provisió d'in- municipal per diferents raons, com ara el fet que Una de les principals conclusions d'aquest estudi formació, d'anàlisi i prospectiva sobre les tele- les infraestructures pertanyen al seu domini públic; és que les empreses catalanes són capdavanteres comunicacions i la societat de la informació. Es que els ens locals participen en aquest procés en comerç electrònic i seguretat. Els atribueïx també tracta de la primera plataforma d'anàlisi inde- mitjançant l'acte reglat de concessió de llicències, un caràcter pioner en l'ús del comerç electrònic, pendent i de caràcter permanent que es crea a i també que han de vetllar perquè aquests desple- pel fet que la seva taxa d'utilització se situa en un Espanya en aquesta àrea, amb l'objectiu de gaments es facin amb els mínims impactes ciuta- 44% enfront del 42% de la mitjana nacional. Les contribuir al desenvolupament de la societat de dans i ambientals. En el cas particular de la tele- empreses destaquen l'agilitat de les gestions com la informació en general i del sector tecnològic fonia mòbil, el desplegament va assolir un incre- avantatge competitiu per a l'ús del comerç elec- en particular, a través de la generació i divul- ment exponencial en els seus inicis, que no va trònic, tant per a la venda com per a la compra. gació d'informes, ‘benchmarking’ d'altres mercats, anar acompanyat d’una estructura normativa i Quant a les barreres, baixa en 8 punts la descon- anàlisis de les millors pràctiques i identificació legislativa a nivell local, d’acord amb el seu espec- fiança i temor a les estafes. L'informe dedica un de noves oportunitats de desenvolupament del tacular desenvolupament. La preocupació inicial apartat a la introducció i ús de les tecnologies de sector. A més, ENTER contribueix a consolidar de la ciutadania sobre el tipus, caràcter, impacte la informació i mostra que la penetració de l'ordi- la posició de l’escola de negocis, ‘Instituto visual i nivells d'emissions d'aquestes infraestruc- nador per al desenvolupament d'activitats profes- d'Empresa’, en el món de les tecnologies, la tures, ja afortunadament superats, ha provocat sionals s'ha estabilitzat al 90%, mentre que l'ús del societat de la informació i les telecomunicacions. en molts casos actituds restrictives que han telèfon mòbil d'empresa va caure un 3% el 2008. El darrer informe ENTER, titulat ‘El virus de la complicat el desplegament d'aquestes infraes- Així mateix, el nombre d'empreses amb ordina- ayuda pública a las telecos’ i tipificat amb l’epí- tructures. Com a conseqüència, molts municipis dors interconnectats es va situar en un 71%. A graf ‘Nota 152’ de 1/12/09, reflexiona sobre el han heretat un escenari que necessita una orde- nivell estatal, els sectors d'activitat amb majors suposat risc que podrien arribar a implicar els nació des del punt de vista urbanístic i ambiental. percentatges de companyies amb ordinadors inter- ajuts públics per al desplegament de xarxes de Finalment, aquest estudi ofereix una completa connectats són informàtica i I+D (92%), serveis nova generació (NGN) en el sector europeu de guia pràctica dels processos administratius. financers i segurs (89%) i serveis empresarials (88%). les telecomunicacions. 42 Tribuna Cap on va la Societat de la Informació? L ’evolució de la Societat de la Informació al llarg dels darrers anys s’ha caracteritzat per la generalització tecnològica d’Internet i la telefonia mòbil, dos àmbits que han superat clarament les expectatives inicials, assolint uns usos insospitats i en molts casos diferents dels que s’havien concebut amb el seu disseny d’origen. Josuè Sallent Director general de la Societat de la Informació Secretaria de Telecomunicacions i Societat de la Informació de la Generalitat Es tracta d’una explosió esdevinguda malgrat la concurrència d’uns quants factors adversos, com ara els preus més elevats del nostre entorn, una manca manifesta de compe- b) Dotar la ciutadania d’una àmplia i sòlida formació, tant en tència real i efectiva, i l’existència de zones fosques on les coneixements tecnològics com en competències digitals globals, inversions no eren rendibles per als operadors i que han obligat que permetin un ús crític dels avenços de les TIC i animin a tothom a la inversió pública per evitar la fractura social d’una ciuta- a participar activament de la creació de serveis i continguts. dania de primera i segona divisió. c) Potenciar un sector TIC capaç de ser competitiu en un entorn Per tot plegat, sembla força impossible ara com ara de global, multicultural i multilisgüistic. Per fer-ho possible, cal una preveure la futura evolució de la Societat de la Informació. indústria internacionalitzada i d’alt valor afegit, recolzada en la Però independentment de quina sigui la seva direcció, cal col.laboració amb les universitats i centres de recerca, i proveïda establir polítiques estructurals de base estratègica que permetin del talent necessari, sigui autòcton o forani. aquest desenvolupament de manera ràpida, eficaç, soste- d) Garantir una societat de la informació segura. La seguretat nible i flexible, i que a més ho facin sense perdre de vista en qualsevol àmbit d’actuació dels ciutadans i les empreses l’orientació cap a una societat justa i pròspera en què tots els ha de ser tant o més segur en l’entorn virtual que en el real, ciutadans disposin de les mateixes oportunitats per al seu independentment de la seva activitat. Actualment existeix una desenvolupament. creixent sensació d’inseguretat a la Xarxa, especialment pel Per tant, les polítiques que cal desenvolupar des de l’Administració seu desconeixement, que provoca alarma i preocupació entre en l’àmbit de les TIC han de: els usuaris, i que cal combatre intensificant els mecanismes a) Garantir unes e-infraestructures que permetin la lliure compe- de seguretat i referenciant aquells dispositius que contri- tència, afavoreixin l’aparició de serveis innovadors i de qualitat bueixen a millorar-la. a preus competitius i garanteixin l’avenç del territori a la mateixa En definitiva, el desenvolupament harmònic de la Societat velocitat, és a dir sense que ciutadans i empreses pateixin de la Informació dels propers anys no pot centrar-se només en cap mena de discriminació en funció del lloc on s’estableixen un àmbit sinó que ha de tenir una perspectiva global i ha de o viuen. Les infraestructures no poden ser un factor limitador comptar, a més, amb la imprescindible col.laboració pública i del creixement d’un país, sinó tot el contrari, n’han de ser un privada, amb un lideratge fort per part del Govern i amb una alta dels principals motors. capacitat crítica per ajuntar esforços i anhels de tota la societat. 43